Својим раштрканим кућама шћућуреним у зеленилу дрвећа Златна ливада личи више на махалу него на село. Предивна природа и плодна земљишта Златне Тракије вековима привлаче људе. Још Трачани су овде подигли древно светиште чији се остаци и данас могу видети. На једном од брежуљака у региону виде се руине римске тврђаве која је у прошлости имала стратешки значај. Ту је пролазио главни пут Виа Диагоналис који је повезивао Константинопољ и Сердику. У овом кутку централне Бугарске, око 15 километара од Чирпана и око 1 километра од Златне ливаде, налази се најстарији манастир на бугарском тлу – Чирпански или како је још познат – Златноливаденски манастир Светог Атанасија. Он није најстарији само у Бугарској него и широм Европе. Више појединости о овој обитељи сазнајемо од Нанси Маринове – кустоса Историјског музеја у граду Чирпану:
„У житију свеца пише да је 344. године, када је путовао у Сердику – на црквени сабор, он свратио у римску тврђаву у близини града Бероа (данашње Старе Загоре). У оно време се у овом региону ширила аријанска јерес. Као ревносни бранилац православља Свети Атанасије је решио да је место погодно за изградњу манастира. Остао је тамо ради поста и молитве. И данас се може видети посница у стењу. У њој је светац живео и молио се. Сматра се да ово место поседује посебну енергију и верници који посећују манастир у Златној ливади свраћају овде верујући да ће им то донети здравље. Сведочанства о манастиру имамо и из каснијег доба – из ХII века, од византијске принцезе Ане Комнине. У својим хроникама она такође помиње да је на месту које се налази између Старе Загоре и Пловдива Свети Атанасије основао манастир.“
У својој вишевековној историји Чирпански манастир је више пута био спаљиван, рушен и поново грађен. Постоје археолошка сведочанства према којима је он постојао још у касној антици и средњем веку. У годинама османске владавине, као многе друге обитељи, и Чирпански манастир је пружао склониште нашим борцима за слободу. И данас је очувана ћелија у којој се крио Васил Левски. Овде су налазили заштиту и многи хајдуци. Чак се сматра да је овде боравио и Пајсије Хиландарски. Упркос својој великој улози културног и просветног средишта за време свог постојања, по доласку комунистичког режима манастир је претворен у овчарник. Крајем 60. година и почетком 70. година минулог века враћен му је статус монашке обитељи.
У манастирској цркви се чувају вредне иконе о којима Нанси Маринова каже:
„Једна од најзанимљивијих икона која се чува у манастиру села Златне ливаде је поклон од Александријског епископа. У питању је икона Светог Атанасија. Ту је још једна икона свеца коју су поклонили монаси са Атоса. Као и икона Свете Петке, поред самог олтара.“
У манастирима, који су били средишта културе и колевка свега што је бугарско, чувају се и драгоцени рукописи. Нанси Маринова нам је испричала о најдрагоценијем рукопису који се чува у Чирпанском манастиру Светог Атанасија:
„Реч је о Ремском јеванђељу. Његов оригинал данас се налази у библиотеци Ремса – у Француској. То је црквенословенски рукопис састављен од два дела од којих је један написан ћириличним писмом, а други, у свом већем делу, глагољицом. Занимљива је чињеница да су вековима током чина крунисања француски краљеви држали руку на овом јеванђељу. Данас се у манастиру чува једини препис на бугарском језику – дело бугарских сликара који су га поклонили монашкој обитељи.“
Превод: Албена ЏермановаСофијски универзитет „Св. Климент Охридски“ дочекаће више од 300 научника из целог света на традиционалној међународној конференцији Европског удружења за библијска истраживања. Организатори форума, који ће се одржати од 15. до 18. јула, припремили..
„Сваки епископ, био он епископ, архијеписком, митрополит или патријарх, добио је на хиротонији једнаку благодат. Једнаки су благодатни дарови архијереја. Разликују се по служби својој, али је у Симболу вере речено: „Верујем у једну свету, саборну и..
Бугарска је на последњем месту у ЕУ по броју свештеника – 12 на 100.000 становника. У земљи има преко 8.000 цркава и манастира, односно 10 пута више од духовника, показују подаци пописа становништва Бугарске спроведеног 2021. године. 51,4%,..