„Боже, благодаря ти, че ни удостои да видим изгрева на слънцето и днес, позволи ни да видим и залеза на този ден“ – с такава молитва и благодарност за живота е започвал всеки нов ден в малкото село Гумощник в близост до Троян. Районът е известен с многобройните си исторически и природни забележителности, а не малка част от тях се намират в с. Гумощник. Според местните жители църквата тук е истински шедьовър на строителството и ортодоксалната иконопис. Строежът на масивна сграда със зид, дебел близо метър и половина, не е случаен факт и доказва, че предците ни са били будни и много предприемчиви хора. Днес църквата „Свети Николай Летни“ е обявена за паметник с национално значение.
Още едно свидетелство за високия дух и широк кръгозор на местното население е основаното през 1829 г. килийно училище. Запазено в автентичен вид, то е сред най-посещаваните исторически забележителности на Гумощник. Според историческите извори още през XV век селото е имало около 4300 души население. Говори се за троянски и севлиевски колиби наоколо, а на мястото на днешен Гумощник е имало важен административен център със седем кръчми и осем големи манифактурни дюкяна.
През 1927 г. будни балканджии решават да основат читалище в Гумощник. Нарекли го с името на отец Паисий – монахът, който пръв събира в една книжка славната история на българския народ. Читалището и днес развива своя културна и просветна дейност. Библиотечната сбирка наброява повече от 9 хиляди тома. Преди години тук е учредена и галерия на името на Цанко Маринов – местен самоук художник. Той е нарисувал образа на отец Паисий по подобие на една от най-старите икони на Св. Богородица в местната църква – използвал е същите похвати, за да изобрази този светъл образ от нашата история. Маринов е пресъздал върху платната си лицата на жителите, панорамата и сцени от родното си село. В галерията може да се види една от емблематичните му картина, посветена на троянската жена, от която сякаш се излъчва светлина.
Село Гумощник е познато на туристите заради многото си исторически забележителности и красивата природа, но често името му се свързва и с паметника, който напомня за осем местни жители, които загиват при корабокрушението на легендарния „Титаник“ през 1912 г. Тръгнали са заради голямата беднотия в началото на миналия век. Продали са земите си, взели са заеми от банки и са си купили билет за кораба, оставяйки тук жените и дори неродени още деца – разказва Ангелина Георгиева, секретар на местното читалище. И още:
Имало е разлепени афиши, на които е пишело „Открийте новия рай на планетата!“ и тези младежи от селото тръгнали след мечтата си за по-богат и добър живот. В музейната сбирка е запазена една статия, озаглавена „Любов по холивудски“. Тя разказва за личната история на две деца, чийто бащи заминават и оставят бременните си жени в селото. Те са момче и момиче, родени в една година и останали без бащите си също по едно и също време. Но съдбата е решила да ги събере. Когато порастват, двамата създават свое семейство и така остават свързани завинаги. Много преди гурбетчиите от „Титаник“ е имало местни жители, които са пътували и са печелели добре в други страни. Но веднага щом обявяват Балканската война през 1912 г., която е конфликт между Османската империя и съюзените България, Сърбия, Гърция и Черна гора, жителите на Гумощник се връщат, за да защитават отечеството. Били са големи родолюбци, готови на всичко за родината. Днес най-големият проблем е свързан с обезлюдяването на селото. Разчитаме най-много на туризма. Това е селото с най-много вили в района. През лятото много деца идват със своите родители и тук кипи живот. Радваме се на всеки, който ни посети и го посрещаме с гостоприемството на истинските балканджии.
Снимки: личен архив
Избори за членове на Европейски парламент от Република България през юни 2024 г.
Кой може да гласува за Народно събрание в изборите на 9 юни 2024 г.
Кои български граждани имат право да гласуват за членове на Европейския парламент на 9 юни 2024 г.
Гласуване по настоящ адрес в изборите на 9 юни 2024 г.
Адрес: гр. София, бул. "Шипченски проход" 69
Тел: + 359 2 9708810
Факс: + 359 2 9733769
E-mail: office@cem.bg
www.cem.bg
Българско национално радио © 2020. Всички права са запазени.