Украинският флот обвини Русия, че е открила огън срещу негови кораби в Черно море, както и че е блокирала три от плавателните им съдове. Това е станало при влизането на корабите в Азовско море през Керченския проток, като по Русия е поставила огромен товарен кораб под арката на построения от нея мост до полуостров Крим. От Киев се появиха и информации, че двама моряци са били ранени при инцидент, както и че в района са били изпратени два бронирани катера, а Москва е усилила патрулите с бойна авиация.
Руските медии съобщават, че на пострадалите украинци е оказана медицинска помощ и няма опасност за живота им. От Федералната служба за сигурност обясняват употребата на оръжие с необходимостта да бъдат спрени украинските кораби, които извършили опасни маневри и не се подчинили на заповедите на руските граничари. От службата твърдят също, че разполагат с неопровержими доказателства за преднамерена провокация от страна на Киев. Очаква се доказателствата да бъдат представени на свиканото довечера по искане на Москва извънредно заседание на Съвета за сигурност на ООН. Кримските власти заподозряха, че зад инцидента стои Вашингтон, който искал да въвлече Москва в конфликт.
Влиятелният руски сенатор Алексей Пушков заяви, че украинските военни са изпълнявали лична заповед на Петро Порошенко, който искал да повиши рейтинга си преди президентските избори, а говорителят на Руското министерство на външните работи Мария Захарова нарече действията на Киев бандитски.
В Украйна заради появилото се напрежение, Съветът за национална сигурност (СНС) на страната беше свикан по спешност от украинския президент Петро Порошенко. Малко след началото му – в полунощ, агенция ТАСС съобщи, че Военният комитет при президента на Украйна е препоръчал на СНС да въведе военно положение заради случилото се. Агенцията се позова на секретаря на Съвета Александър Турчинов, по чиито думи "военният комитет разглежда събитията в Азовско море като акт на военна агресия". СНС е предложил да се въведе военно положение за 60 дни, предаде ТАСС, като цитира Турчинов. Порошенко уточни и че парламентът може днес да реши дали да въведе военно положение, което ще ограничи гражданските свободи и ще даде на държавните институции по-големи правомощия, посочва Ройтерс. Той даде и информация за състоянието на украинските военни:
„По предварителната данни, шестима военноморски офицери са пострадали. Някои са били ранени, а някои били травмирани по време на операцията на борда на плавателните съдове. Двама са тежко пострадалите по наша информация. Нашите военни са били и лишени от възможността да осъществят контакт с командирите си. Към настоящия момент, съдбата им е неизвестна“.
Снощи десетки украинци излязоха на протест пред руското посолство в Киев:
„Събрали сме се тук, за да изразим несъглсието си с действията на руснаците, а също и със стрелбата срещу наши военни. Пострадали са шестима офицери, двама от които сериозно - това е акт на агресия, която продължава от четири години. Много сме ядосани! Трябваше да прекратим всякакви дипломатически отношения с тази страна още преди време!“, обясни пред Ройтерс Олексей Рябков.
Междувременно, с декларации и от Европейския съюз, и от НАТО, Москва и Киев бяха приканени да бъдат максимално сдържани в действията си, както и за намаляване на напрежението в Азовско море.
От декларацията на Мая Кочиянчич - говорител на върховния представител на Европейския съюз за външната политика и сигурността, става ясно и че Брюксел, „очаква Русия да възстанови свободата на преминаване през Керченския проток“. „Призоваваме към сдържаност и намаляване на напрежението:, подчерта и говорителят на НАТО Оана Лунджеску. В декларацията си от НАТО посочват и че „внимателно следят развоя на събитията“, както и призовават Москва „да осигури свободен достъп до украинските пристанища в Азовско море в съответствие с международното право“.
По-рано Русия и Украйна взаимно се обвиниха в провокация, след като два украински бронирани катера и влекач бяха засечени от руски патрул във водите до полуостров Крим, чийто суверенитет Москва и Киев си оспорват. Появи се информация, че руски катер е блъснал и повредил украинския влекач, а след това украинският конвой е спрян при Керченския проток и не е могъл да продължи към крайната си цел - град Мариупол на Азовско море, както и че Киев е изпратил в района още два бронирани катера, а Москва е усилила патрулите с бойна авиация. След това украинските ВМС обвиниха Русия, че е открила огън срещу нейни кораби в Черно море, като е бил ранен един член на екипажа на катер.
Ако гражданското корабоплаване бъде спряно за по-дълго време, това ще е равносилно на икономическа блокада на украинските градове на брега на Азовско море, отбелязва Асошиейтед прес.
Общинската избирателна комисия в Стара Загора е освободила член на Секционна избирателна комисия в града заради несъвместимост. В мъглижкото село Юлиево след сигнал от един от кандидатите за кметове в джипа на съпругата на негов конкурент бяха открити избирателни списъци. След подаден сигнал от една от политическите партии, че съпругата на кандидат..
ЦИК ще извърши проверка на всички регистрирани за участие в изборите за общински съветници и за кметове кандидати дали отговарят на изискванията. Това ще се случи до 10 часа на 28 ми септември, ден преди началото на предизборната кампания. Говорителят на ЦИК Росица Матева обясни, че ще се проверява и дали кандидатите нямат влязла в сила санкция за..
Властите трябва да работят по-активно за отстраняване на купения вот и да подобрят правната рамка за провеждане на предизборна кампания, заяви в интервю за БНР Нина Суомалайнен, ръководител на мисията от наблюдатели от Службата за демократични институции и права на човека на Организацията за сигурност и сътрудничество в Европа. Според..
В област Ловеч на предстоящите на 14 ноември избори за президент и вицепрезидент и народни представители в 176 от общи сформираните 269 секции ще се гласува машинно. Това стана ясно на проведената днес работна среща, свикана от областния управител на Ловеч Светослав Славчев, с участието на директора на ОДМВР – Ловеч Станислав Великов и председателя на..
Избори за членове на Европейски парламент от Република България през юни 2024 г.
Кой може да гласува за Народно събрание в изборите на 9 юни 2024 г.
Кои български граждани имат право да гласуват за членове на Европейския парламент на 9 юни 2024 г.
Гласуване по настоящ адрес в изборите на 9 юни 2024 г.
Адрес: гр. София, бул. "Шипченски проход" 69
Тел: + 359 2 9708810
Факс: + 359 2 9733769
E-mail: office@cem.bg
www.cem.bg
Българско национално радио © 2020. Всички права са запазени.