"Ние сме се събрали за да огледаме от различни гледни точки и различни фокуси тези последици, които в момента занимават много сериозно нашето въображение. Какво ще стане в едно бъдеще, в което изкуственият интелект става и още и още, и още по-силен. По-ефективен в това, да симулира някаква човешка комуникация с нас, да симулира авторски произведения, картинки, текст, който не може да различим. Защото тестът на Тюринг, който дава власт на хората да кажат кога изкуственият интелект, или роботът е станал неразпознаваем до голяма степен е решен. Ние наистина имаме комуникация, зависи колко е дълга и на каква тема е, в която ние можем да бъдем излъгани, че комуникираме с човешко същество, а всъщност отсреща да седи изкуствен интелект", каза той.
Относно регулациите проф. д.ф.н. Ставру отбеляза, че има различни мнения. Някои смятат, че AI не трябва да се регулира, а други смятат, че той трябва да бъде забранен, тъй като има твърде много рискове свързани с развитието му. От друга страна представителите на ЕС търсят среден път или смесена законодателна реакция. Навлизането в обществото според тях трябва да бъде подлагано на определени контролни маркери.
По думите му изкуственият интелект се справя много добре с шахмата и генерирането на изображения.
"Неговото място със сигурност е под въпрос в момента, но аз смятам, че той има огромния потенциал да замести много неща. Включително и човешкото творчество", посочи проф. д.ф.н. Ставру. Той заяви, че AI много добре работи с нашите емоции, защото ние, хората не сме нещо уникално в своите емоции и сме много лесно манипулируеми. Нашата склонност да се доверяваме и нашата емпатия помага страшно много на изкуствения интелект да ни излъже в своята симулация. Това е част от нашата слабост. Но наистина в изкуството се крие нещо много дълбоко и то е свързано с нашите граници, каквито няма в изкуствения интелект. Поне не същите", каза той.
Проф. д.ф.н. Стоян Ставру заяви, че едно от най-важните неща в регулациите е да знаем дали насреща имаме изкуствен интелект или човек, защото това се оказва ключово за този, който оценява изкуството.
"Според мен не става въпрос за заместване, а за изместване. Въпросът е накъде ни мести. Той може да ни измести и това се вижда по-нагоре. Тоест, да се занимаваме с по-организационни мениджърски задачи. Ние вече няма да правим някаква иконка, или рисуване на яйце или някакъв герой, а ще възлагаме задача на различни изкуствени интелекти, които да изпълняват по-груби елементарни задачи, в които те са специализирани и се справят моментално", каза той.
По думите му всички професии са застрашени, като в значително по-малка степен са тези, които физически работят в нашата среда.
"Какво му остава на човека? Ние много се борим в една битка пред самите себе си, че в нас има нещо уникално, което не може да бъде имитирано. Или ако бъде имитирано, то е жалко подобие на онова, което всъщност сме. Оказва се, че изкуственият интелект влиза и започва всяко едно от тези неща, които ние твърдим, че е уникално за нас да го заменя по един много убедителен начин. Ние в момента губим човешката си идентичност. Ние се чудим за кое да се хванем. За изкуството ли, за правораздаването ли и затова регулациите се опитват да обособят определени сфери, в които човекът има свой суверенитет", посочи проф. д.ф.н. Ставру.
Той отбеляза, че AI може да извърши "кражба" на стил, както и на обучителен материал, тъй като се обучава на база на определени произведения на изкуството, които са създадени от хора. По думите му един от големите проблеми е, че не познаваме този феномен и, че той няма прозрачност.
Подробности можете да чуете в звуковия файл.
"Ние сме като двете половинки на една ябълка", казва актрисата за съпруга си, известния хирург-ортопед. Когато се запознават, той не подозира, че красавицата със сини очи по която хлътва на мига, е звезда на Народния театър. По онова време Димитър Шойлев от десет години работи и специализира в Полша при прочутия ортопед акад. Адам Груца и..
"Противодействие на изпиране на пари и на финансиране на тероризма" е най-новата магистърска програма, разработена от Департамент "Национална и международна сигурност" в сътрудничество с Департамент "Икономика" на Нов български университет. Целта на програмата е да предложи обучение на широк кръг от потенциални студенти – служители в държавната..
module id="m304" class="">Какви са мечтите на младите българи? Подробности ще чуете от Георги Илиев, "Джуниър Ачийвмънт България", който е от организаторите на събитието, което всяка година дава възможност на амбициозни младежи от цялата страна да разберат как работи бизнесът отвътре, помагайки им да изберат бъдещето си професионално развитие. На 24..
Анализ на Българската стопанска камара (БСК) в партньорство с КНСБ са насочени към изследване на възрастовото многообразие и поколенческите различия в работната сила в 5 икономически сектора - "консервна промишленост", "дървообработваща и мебелна промишленост", "металургия", "производство на пиво", "търговия с петролни продукти". Томчо Томов,..
Как е изглеждала София през изминалите десетилетия може да се види и в българските филми, снимани в българската столица. Последните поколения надали могат да си представят живота, хората и движението по софийските улици само по разкази и картички, но в помощ на младите зрители идва инициативата на кино "Влайкова" . Тя е озаглавена..
Йоанна Лязова е моден и концептуален фотограф. Тя винаги е обичала да снима, дали с телефон или със стар фотоапарат, но идва момент, в който решава да превърне това хоби в професия. "Един ден просто видях обява за стартираща академия по фотография и си казах: това е, сега е моментът, сега или никога! Всъщност след това менторът много успя да..