Атанас Димитров е от каракачански род и ни представя събора, който започва на обяд тук:
"Каракачаните спазват традиции, ритуали. Сплотени хора сме, много сме роднините. Има ни по Дупница, Карлово, Сливен, Берковица, Мъглиж. Ще дойдат детската група от Карлово. Първият ни събор от 1992 е бил организиран от моя баща - моля се децата да си ги спомнят. Възрастните работят до последно. Не мислим за почивка, а да си развиваме бизнеса.
Каракачаните имаха привилегии с работни визи в Гърция в началото на 90-те. Фермерите не сме много. Ние се занимаваме с крави, в бъдеще няма как да не вземем и овце. Майка ми прави сирене и кашкавал, истинска семейна ферма. Доста клиенти идват за чиста храна в нашата ферма "Меракови" в Рельово.
Всеки е добре дошъл на събора ни днес. Ще се спазят ритуалите около танците, въртене на тава, красиво е. Започваме в 12, не се знае докога."
И още - Димитър Балабанов, историк, изследващ каракачаните:
"За каракачаните има немалко изследвания, спорни моменти, но няма много писмени сведения. Разчита се на фолклора, песните, които пеят. Един гръцки автор е записал 630 песни в България, повече, отколкото е записал в Гърция. Те запазват фолклора си за да запазят произхода си. Женската каракачанска носия трябва да бъде вписана в културното наследство.
Те идват в България по времето на Али Паша Янински, който е бил техен враг. Споменът за хайдутина Кацандонис идва до тук. Разселението им и днес е планинско. Целият им живот е изпълнен с трудни моменти - постоянни местения, враждебност. Март 1958, когато се национализират стадата им, са най-тежкият момент - комунистическият режим не търпи номадството.
Съхраняват се като породи каракачанската овца и каракачанското куче, имало е и каракачански кон. Нашите каракачани са като гръцките, има каракачани и в Сърбия, и в Македония."
Кметът на Самоков Ангел Джоргов представя събитията покрай празника на града - 21 август и не пропуска да говори и за спортните традиции на града, и за красивите места около Самоков: "Храмът "Бельова църква" е построен върху храм от 4 век, в 12 век е възстановен от Бельо, чиито имоти са били наоколо. От 2001 Великомъченик Св.Симеон Самоковски е..
Самоков е днешната ни дестинация или по-точно, Бельова черква, по пътя за Боровец. В началото сме с Евелина Спасова: за шахматния клуб за деца, за предстоящата среща на децата с актьора Владо Карамазов и други инициативи, свързани с децата: "Шахматният клуб върви чудесно - вече сме част от федерациите и участвахме в сеанс за 100 г. ФИДЕ. Децата играха..
Опен Враца фестивал - какво предстои, разбираме от Владимир Манолов, един от организаторите: "Това е второ издание. По много хубав начин добавя нова цветна нотка с три музикални сцени на ул.Търговска и Етнографския комплекс "Софроний Врачански". Ще има работилници за възрастни и деца, включително рисуване с чаша вино за възрастните. Ще има и..
Златното Панагюрско съкровище, открито преди 75 години, през погледа на репортера ни Надежда Герова и доц.д-р Атанас Шопов - директор на Музея в Панагюрище, където е в момента то: "Второто раждане на съкровището го прави специално. Със сцените, изяществото, красотата. Технологията му е много интересна. Не е правено наведнъж. Земята ни го откри след..
Елисавета Станчева, куратор на изложбата "Щрихи и състояния" в Стара Загора на първия академично школуван български гравьор Никола Попов: "Той винаги присъства в изследванията на графиката, първоначално е бил познат на около 20 човека. В София (2023) и в Стара Загора изложбата се радва на интерес. Той е част от едно доста далечно, но интересно..
Селски ренесанс нонсенс ли е? Невена Йовчева, организатор на фестивала в с.Ослен, Криводол, община Мездра разказва: "Трета година правим фестивала за радостта и смисъла на селото. Споделяме вдъхновение към него. Моделът на задружност от времето на детството ни и на нашите баби. Фестивалът е комбинация между традиционното и съвременното. Хора, които не..
От мрачния и неподдържан подлез на автобусна спирка „Изток“ на „Цариградско шосе“ няма и следа. Сега на негово място минувачите се наслаждават на пъстро изрисуван подлез, дело на графити артиста Николай Петров-Glow. Приятната промяна е част от проекта „Net zero on campus“ в Стопанския факултет на Софийския университет, с участието на..