Тривундан je православни празник у част Светог Трифуна. Од 1968. г. Бугарска православна црква га обележава 1. фебруара по Грегоријанском календару. У фолклорном календару празнику је посвећен циклус од 3 узастопна дана, назван Трифунци (Тривунци код Срба) - 1, 2. и 3. фебруар. У народу је познат као Трифон Зарезан, (Трифун Орезач, Заризој код Срба), а нарочито га поштују виноградари, соколари, баштовани и крчмари. Неки га славе истог дана када и Бугарска православна црква – 1. фебруара, али већина се, кад је овај празник у питању, држи старог календара и обележава га 14. фебруара.
У истраживањима се откривају паралеле између његовог и ликова паганских божанстава Диониса, Бакхуса и Сабазија. Свети Трифун познат је и међу другим балканским народима, у православном календару присуствује као празник везан за одлазак зиме и долазак пролећа. То је период у којем се организују карневалске игре које симболизују буђење природе и оних божанстава од којих зависи плодност године. У српском рукопису из 16–17. века се каже да се на тај празник треба запалити кандила, а усеви пошкропити освећеном водом уз очитавање молитве Светом Трифуну како би се њиве и виногради заштитили од инсеката.
Према бугарској фолклорној традицији тог дана мушкарци треба са крчагом црног вина и обредним хлебом отићи на виноград. Онда орезати по коју лозу и вином залити по који чокот. Обредна храна која се једе на ручку на винограду укључује погачу украшену фигурицама од теста у облику лозовог листа и грозда, такође сир, сланину; туршију, пеглану кобасицу и др.
Мадлен Божилова Амин добитница је Унескове награде „Живо људско благо“ за 2021. годину за пројекат израде старинске ћустендилске ношње зване саја. Ова Бугарка се пре извесног времена из иностранства вратила у родни Своге и почела да тражи некога ко би..
Фото-пројекат „Ја сам Бугарка“, који је изазвао велико интересовање како у Бугарској тако и у иностранству, слави 9. годишњицу свог постојања. Импресивни снимци габровског фотографа Радослава Прванова представљају лепоту Бугарске и бугарског фолклора..
Село Кости је 7. октобра домаћин другог издања гајдашког надсвиравања „Странџанска гајденица*.“ Кости је село у општини Царево и једно је од ретких места у земљи где је обичај нестинарство (плес на жеравици) у свом изворном облику постојао све до средине..
Народне песме и игре ће и ове године окупити љубитеље бугарског фолклора у Жеравни. Овогодишње издање Фестивала народне ношње одржаће се између 23. и 25...