От Института за икономика и международни отношения прогнозираха, че ще има ескалация на националистите в региона, ако бъде провален договорът за името на Република Македония. Освен това смятат още, че е възможно ЕС скоро да даде дата за присъединяването на страна, но няма да има скорошно приемане на Македония в ЕС.
Ако договорът на Гърция с Македония бъде провален, ще има ескалация на национализмите, предупреди Любомир Кючуков:
„Ще продължи ескалацията на национализмите в региона. Виждаме, че това се случва и в момента и в Гърция, и в Република Македония. Оттук нататък стои въпросът с държавността на самата Република Македония. Това би имало силен дестабилизиращ ефект върху държавата. Лидерите на албанските партии в Република Македония не един път са заявявали, че за тях приоритет е евроатлантическата интеграция, а решението на въпроса за името е просто необходима стъпка. Не на последно място това би дестабилизирало и региона“.
Само след седмица отговорността ще падне върху ЕС, допълни Кючуков:
„Европейският съвет трябва да реши дали да подкрепи препоръката на ЕК за даване на дата за началото на преговорите за членство в ЕС на Албания и на Македония или не. За Република Македония такава препоръка се дава от 2005 година насам с едно кратко прекъсване след 2015 година. Основният проблем е, че има редица страни в ЕС – Холандия, Франция, които блокират даването на начална дата за преговорите с Албания. Негласно Албания и Македония вървят в пакет. Тогава премиерът Заев и външният министър Никола Димитров ще срещнат огромни трудности да обяснят на гражданите на страната си защо са направени всички компромиси с името в случай, че това не доведе до даване на дата за членство“.
Кючуков припомни, че в декларацията от 2008 година е записано, че няма да се налага повторно кандидатстване на Македония, а след решаването на спора с името ще има покана за членство в НАТО.
Той коментира и отношенията между България и Гърция след подписването на Договора за добросъседство. Признаването на българското малцинство би било грешка, каза още той: „Това ще бъде грешен ход. Признаването на българско малцинство ще означава наличието на небългарско мнозинство в Македония“.
Валентин Радомирски, изпълнителен директор на Института за икономика и международни отношения, обясни, че българската дипломация е била ограничена в тази ситуация от времето, когато страната ни е признала Македония. Според него дори съгласието на българския премиер Бойко Борисов за името Северна Македония е свързано с промени в ситуацията в черноморско каспийския театър на действията:
„Необходимостта е геостратегическа. Тя започна грубо казано след Крим. Беше усилена със сближаването, което аз наричам ситуационен съюз между Русия и Турция, което промени конфигурацията и баланса на силите в Черноморско каспийския театър на военно действие, така както го разглеждат този район в Кремъл и във Вашингтон. В случая с Македония отношението на България и въобще Западните Балкани е само малка част от този геополитически пъзел. Така че натискът да се решат проблемите на тази сива зона в сърцевината на Европа, на НАТО и на ЕС, трябваше да бъде бързо решена. Затова беше оказан огромен натиск върху няколко държави. ЕС ще даде дата, но ще отлага приемането на Западните Балкани много дълго. Първо защото ние не знаем какъв ще бъде ЕС след 2 години и второ – всички тези проблеми, които остават нерешени в Западните Балкани“.
Целия репортаж чуйте в звуковия файл.
Цифровизацията на икономиката и иновациите в индустрията няма да засегнат работните места. Това обяви еврокомисарят по вътрешния пазар, промишлеността и предприемачеството Елжбета Биенковска : Не знаем какво ще се случи след 10-15 години и не знаем какви професии ще се появят или изчезнат. Затова е важно какви умения притежават хората или..