Румъния посреща годишнината от началото на руската инвазия в Украйна с тревога и загриженост за случващото се на изток от нейните граници, но и с неочаквани вътрешни противоречия по различни въпроси.
„Букурещ е стълб на НАТО в региона и координира интензивно със своите западни съюзници, а и с прозападите страни в Черно море, като република Молдова, Украйна и Грузия, действията си, така че регионът да отговори на предизвикателствата по сигурността, отправени от Русия“, това каза в ефира на журналистът Владимир Митев „Нашият ден“ и допълни:
„При управлението на президента и етнически германец – Клаус Йоханис в румънската външна политика настъпи по-значимо преориентиране към взаимодействие с европейските държави, скрепено с голямо чуждестранни инвестиции от Западна Европа.
В румънското общество в последно време набират сила политически тенденции, които гледат с недоверие на либералния Запад, виждат Румъния като колония на западния капитал и изискват румънските политици да следват външна политика, която е по-голямо съзвучие с румънските национални интереси.
Докато либералните градски елити в Румъния искат страната да е солидарна със западните столици и елити на базата на споделените ценности, суверенистите търсят солидарност с народите от периферията на Запада и така възникват разделения в румънското общество.
Това се вижда и в отношението на Румъния към Украйна в последната година. Сложността в отношението към Украйна идва от суверенистката тенденция в нейната политика. Румъния от години има спорове с Украйна по отношение на румънското малцинство на нейна територия, което е възприемано в Букурещ, като лишено от достатъчно права“, посочва още той.
Чуйте пълни разговор в звуковия файл.
Излекуването на бесноватия момък от евангелското четиво за днешната 10-а неделя след Петдесетница става по молба на баща му. Чудното излекуване на бесноватото момче прави силно впечатление на всички присъстващи. Христовите ученици, помолени от бащата да помогнат на сина му, не успяват да го сторят. На въпроса им: "Защо не можахме ние да го..
През месец август, предаването "Нашият ден" предоставя възможност на своите слушатели да си припомнят някои от най-запомнящите се интервюта, излъчени през годината. Сред тях се отличава разговорът със световноизвестната пианистка Росица Банова. В това специално интервю, Банова разкрива детайли от своята житейска и професионална история, представяйки..
В рубриката "Мигранти с таланти" днес ви разказваме историята на Ейми Ан Сабела – американка от Ню Йорк, която мечтае да стане българска баба. Родена и израснала в Ню Йорк, Ейми Ан Сабела прекарва голяма част от живота си там, но събитията на 11-и септември я принуждават да преосмисли приоритетите си в живота. "Разбрах, че животът може да се промени..
През 2024 година се отбелязват 40 години от началото на празниците на изкуствата "Аполония", които за първи път се състояха през 1984 година в живописния град Созопол. Фестивалът, създаден с цел да покаже постиженията на българските творци и да подкрепи новите идеи и експериментални проекти в различни изкуства, се е утвърдил като значимо културно..
Един от акцентите на тазгодишната "Аполония" в Созопол е представянето на третата част от книгата за БТА "Събития от архивите" – 1898-2023. Миналата година пак на Празниците на изкуствата бяха представени първите две части от поредицата "125 години Българска телеграфна агенция". Те вече са депозирани в Конгресната библиотека във Вашингтон...
Изложба " Спирка София’70 " с архивни фотографии от Панайот Бърнев в пространството за изкуство DOT София канят публиката между 3 септември и 5..
1 септември Свири Словашката филхармония с диригент Томаш Нетопил. 3.00 часа – Йоханес Брамс (1833-1897), Концерт за цигулка в Ре мажор, оп. 77. Солист:..
В "Покана за пътуване" излъчихме като сериал разказите на художничката Петя Илиева за петседмичното ѝ пътуване из Куба, Бразилия и Аржентина. Неусетно..
Ел. поща: hristobotev@bnr.bg