В българската традиция вечерта срещу Нова година е втората кадена вечер след Бъдни вечер. Новогодишната вечер събира цялото семейство, роднини и приятели, а новата година се посреща с народни хора.
За първия ден на новата година е характерен обичаят сурвакане. Денят е наречен от българите "Сурваки" или "Сурва" по названието на едноименния обичай - сурвакането, символизиращ преминаването в новата година и загърбването на старата. По традиция дряновите клонки за сурвакането се отсичат от бащата на семейството. Майките, бабите и сестрите изплитат от тях венчета и ги накичват с червени вълнени конци, с пуканки и сушени плодове. На сурвачката се завързва и сребърна пара.
Сутринта събрани на групи от по няколко деца или ергени обхождат домовете на своите близки и съседи, като започват от своя дом и сурвакат всички наред с думите: ''Сурва година, весела година, живо здраво догодина, догодина до амина'' и изричат благопожелания за здраве, берекет и късмет. Обикновено първи сурвакат ергените, които обикалят наред къщите, особено домовете на момите. След ергените тръгват да сурвакат малките деца, като в някои села те пеят и песни. Във всеки дом те получават от домакините кравайчета, плодове, орехи, дребни пари и по-малки подаръци. След като обиколят, сурвачките се оставят на място, където не могат да бъдат достигнати от човешка ръка - хвърлят се на високо дърво, на покрив, в река и др.
2020 година ще е високосна и ще има 366 дни, вместо 365. Допълнителният ден, който се добавя през високосна година, е 29 февруари. Това добавяне към всяка четвърта година е нужно, за да бъдат в синхрон астрономическата година и сезоните. Обиколката на планетата ни около Слънцето отнема малко повече от 365 дни, затова е необходимо прибавянето на цял ден в определена периодичност. Правилото идва от Григорианския календар, според който всички години, кратни на 4 са високосни, а изключение правят само тези, които са кратни на 100 и не са високосни.
Днес ще бъде предимно слънчево. Около и след обяд над западната половина на страната ще се развива купеста и купесто-дъждовна облачност и на места, главно в планинските райони, ще има краткотрайни валежи, придружени с гръмотевици. Има условия за градушки. Ще духа слаб до умерен вятър с източна компонента. Максималните температури ще са..
Атанас Димитров е от каракачански род и ни представя събора, който започва на обяд тук: "За каракачаните има немалко изследвания, спорни моменти, но няма много писмени сведения. Разчита се на фолклора, песните, които пеят. Един гръцки автор е записал 630 песни в България, повече, отколкото е записал в Гърция. Те запазват фолклора си за да запазят..
Кметът на Самоков Ангел Джоргов представя събитията покрай празника на града - 21 август и не пропуска да говори и за спортните традиции на града, и за красивите места около Самоков: "Храмът "Бельова църква" е построен върху храм от 4 век, в 12 век е възстановен от Бельо, чиито имоти са били наоколо. От 2001 Великомъченик Св.Симеон Самоковски е..
Самоков е днешната ни дестинация или по-точно, Бельова черква, по пътя за Боровец. В началото сме с Евелина Спасова: за шахматния клуб за деца, за предстоящата среща на децата с актьора Владо Карамазов и други инициативи, свързани с децата: "Шахматният клуб върви чудесно - вече сме част от федерациите и участвахме в сеанс за 100 г. ФИДЕ. Децата играха..
Опен Враца фестивал - какво предстои, разбираме от Владимир Манолов, един от организаторите: "Това е второ издание. По много хубав начин добавя нова цветна нотка с три музикални сцени на ул.Търговска и Етнографския комплекс "Софроний Врачански". Ще има работилници за възрастни и деца, включително рисуване с чаша вино за възрастните. Ще има и..
Златното Панагюрско съкровище, открито преди 75 години, през погледа на репортера ни Надежда Герова и доц.д-р Атанас Шопов - директор на Музея в Панагюрище, където е в момента то: "Второто раждане на съкровището го прави специално. Със сцените, изяществото, красотата. Технологията му е много интересна. Не е правено наведнъж. Земята ни го откри след..
Елисавета Станчева, куратор на изложбата "Щрихи и състояния" в Стара Загора на първия академично школуван български гравьор Никола Попов: "Той винаги присъства в изследванията на графиката, първоначално е бил познат на около 20 човека. В София (2023) и в Стара Загора изложбата се радва на интерес. Той е част от едно доста далечно, но интересно..