“Астрономията като наука се развива още от праисторията. Това е една от най-старите науки. Това е едно умение, което позволява на хората да се движат в пространството и да измерват времето“ – казва в предаването “Нашият ден“ на БНР проф. Валерия Фол:
“Да си представим живот без часовници. Трябва да се знае кога идва пролетта, кога идва сеене, кога жътва, да се организира животът – стопанският и религиозният. Особено в непознато пространство, човек трябва да има едни постоянни маркери, а това е звездното небе.
Знанието на календара е една сила, защото е неразривно свързана с цялостната стопанска дейност – земеделие, животновъдство, строителство дори. Всичко това е свързано и с обредния календар. Това е знание, предавано от поколение на поколение в нелитературна среда.
В момента астрономия се учи в университет, а някога не е имало учебници. Специално астрономията е пазена в аристократически и жречески общества – в Тракия, в Египет, във Вавилон…
Нашите траки не са писали и сега говорим за етноастрономия. Много неща са запазени в традиционната култура на българина – разбиране и измерване на времето, разделянето на годината на сезони и да знае кога какво прави.“
Повече за това кои са обектите, които можем да наречем “древни обсерватории“, чуйте от целия разговор с проф. Фол в звуковия файл.
Темата коментира в “Нашият ден“ директора на НАО „Рожен“ д-р Никола Петров:
“На територията на сегашна България са се развивали такива астрономически познания. Напълно вярно е и това, че литературата е доста оскъдна що се отнася до такива важни познания в Астрономията.
Точно това, което стана на въпрос, че писмеността тогава у нас не е развита.
Една от най-старите обсерватории, в които се смята, че са се случвали астрономически наблюдения именно с определяне на годишни сезони – на ставането на равноденствията и идващото лято – зима. Близо до нас в Македония и около 50 км от Скопие е една от най-древните обсерватории.“
Чуйте целия разговор в звуковия файл.
Излекуването на бесноватия момък от евангелското четиво за днешната 10-а неделя след Петдесетница става по молба на баща му. Чудното излекуване на бесноватото момче прави силно впечатление на всички присъстващи. Христовите ученици, помолени от бащата да помогнат на сина му, не успяват да го сторят. На въпроса им: "Защо не можахме ние да го..
През месец август, предаването "Нашият ден" предоставя възможност на своите слушатели да си припомнят някои от най-запомнящите се интервюта, излъчени през годината. Сред тях се отличава разговорът със световноизвестната пианистка Росица Банова. В това специално интервю, Банова разкрива детайли от своята житейска и професионална история, представяйки..
В рубриката "Мигранти с таланти" днес ви разказваме историята на Ейми Ан Сабела – американка от Ню Йорк, която мечтае да стане българска баба. Родена и израснала в Ню Йорк, Ейми Ан Сабела прекарва голяма част от живота си там, но събитията на 11-и септември я принуждават да преосмисли приоритетите си в живота. "Разбрах, че животът може да се промени..
През 2024 година се отбелязват 40 години от началото на празниците на изкуствата "Аполония", които за първи път се състояха през 1984 година в живописния град Созопол. Фестивалът, създаден с цел да покаже постиженията на българските творци и да подкрепи новите идеи и експериментални проекти в различни изкуства, се е утвърдил като значимо културно..
Един от акцентите на тазгодишната "Аполония" в Созопол е представянето на третата част от книгата за БТА "Събития от архивите" – 1898-2023. Миналата година пак на Празниците на изкуствата бяха представени първите две части от поредицата "125 години Българска телеграфна агенция". Те вече са депозирани в Конгресната библиотека във Вашингтон...
В рубриката "Мигранти с таланти" днес ви разказваме историята на Ейми Ан Сабела – американка от Ню Йорк, която мечтае да стане българска баба. Родена и..
Гост в "Нашият ден" е Цвета Софрониева – автор на поезия, проза, драматургия и есеистика. Софрониева е следвала физика в Софийския университет и има..
От днес до неделя, в три поредни вечери, програма "Христо Ботев" ще излъчва директно от Летния театър в Сандански 32-рото издание на Международния фестивал..
Ел. поща: hristobotev@bnr.bg