Йордан Кръстев е един българин с голямо сърце, който се трогва от нуждите на хората в беда. Без да членува в организация или да получава нещо, той активно помага за настаняване на бежанци в български бази и къщи.
Йордан Кръстев е главен герой в “Нашият ден“:
“Не членувам в никоя организация, помагам самосиндикално, защото искам българите от тези райони, когато дойдат тук, да се чувстват добре, да чувстват България като своя втора родина.
Ще помагам, докато има нужда и хората имат търсене, дори и след като свърши войната. Нищо не искам в замяна – нито членувам в някакви организации, нито да си правя ПР, целта ми е хората да бъдат добре и да чувстват България като своя майка. Специално към хората от българските диаспори имаме дълг.
Когато започна войната се регистрирах в група за помощ на бежанците от Украйна. Друг член на групата ми се обади по телефона, имам апартамент в София, каза ми, че има две момичета, дошли в града, но няма къде да нощуват. Настаних ги за около месец при мен, намерих им работа, започнаха в един спа хотел. Това са хора, които искат да работят, не искат да живеят от помощи.
Свързвам се с хората и ги успокоявам, особено, когато са от украински произход, не са били в България, те идват в чужда държава, а са и много стресирани от войната. Когато поговорим, виждат, че идват при хора, които ще ги посрещнат и ще бъдат добре и защитени.
В базата в Етрополе на голяма българска минодобивна компания, с която се свързах, настанихме предимно майки с деца. Условията там са много добри, топло е и полагат грижа за хората. Имат идея и да им намерят работа в дългосрочен план. Това се прави без държавна помощ.
Свързах се и със секретарката на украинския депутат Антон Кисе, с познати от Измаил, Одеса. Когато има нуждаещи се хора се свързват с мен и други доброволци – помагаме каквото можем.
Трябва да се помага, защото, когато има проблем в една държава, той може да дойде и при нас – никой не е застрахован.“
Началото
“Детската ми мечта беше да видя Одеса, защото там са били много от известните ни исторически личности.
Когато отидох видях, че в Одеса и цялата област, има много българи, които си пазят езика и го знаят. После отидох и до Болград и видях какви хора са, колко са трудолюбиви и колко ни обичат.
Те са събрани в една общност, пазят традициите, обичаите, пазят си езика, те са много по-големи патриоти от нас.“
Организацията на бесарабските българи в Болград
“Работил съм със секретаря на фондацията Димитър Крушков. Това е една от организациите, има много други. Контактите с него станаха много по-тесни, когато искаха да разделят българската диаспора на отделни области, Болград вече да не бъде областен център.
Радвам се, че нашето правителство тогава защити бесарабските българи, имаше нота към Украйна. В момента се наблюдава същият процес в Молдова, затова идва председателят на област Тараклия.
Запознах областния управител на Тараклия с областния управител на Враца, защото искам децата от Тараклия да идват в България, а наши деца да отиват в Молдова. Когато запалим децата по българското, остава за цял живот.“
Чуйте целия разговор в звуковия файл.
Днес отбелязваме 147 години от Шипченската епопея – Национално честване, свързано и с 90 години от освещаването на Паметника на свободата. По традиция в Националното честване се включват общественици, политици, граждани – най-вече хората на България, които тръгват в търсене на историческата памет и се обръщат и към себе си, помнейки историята...
Доколко историята днес определя поведението ни? Познаваме ли я? Дали наистина всичко това, което наричаме Шипченска епопея, показва нещо грандиозно, нещо извънредно? Дали наистина, 147 години по-късно, е в ежедневието ни, дали го носим в сърцата си, дали го предаваме на децата си? Българското турне на "Семейно радио" през 2024 година продължава с..
Българското турне на "Семейно радио" през 2024 година продължава с директно излъчване от Габрово в кулминацията на честванията по повод 147 години от Шипченската епопея и 90 години от освещаването на Паметника на свободата. Д-р Иван Христов , директор на Исторически музей - Дряново – разказва в "Семейно радио" за музейното дело, паметта и смисъла от..
През тази година се навършват 60 години от създаването на Архитектурно-историческия резерват "Боженци". Според легендата, селото е основано от болярката Божана, която през 1393 г., бягайки от превземането на Велико Търново, се укрива със семейството си в планината и стига до малка рекичка. Тя се установява по северните склонове на Стара планина и полага..
В мобилното студио на предаването "Нашият ден" от град Габрово гостува 27-годишният хореограф и режисьор Иван Любомиров, който изпълнява и длъжността заместник-областен управител на Габрово. Той е също така член на инициативния комитет за възстановяването на ансамбъл „Габрово“. В интервюто той сподели важни аспекти около историята и бъдещето на..
Българското турне на "Семейно радио" през 2024 година продължава с директно излъчване от Габрово в кулминацията на честванията по повод 147 години от..
Един поглед в артпространствата – не само на Габрово, а и на душите. Артпространствата, които търсят отговор на всички въпроси, търсят изчистването на..
Българското турне на "Семейно радио" през 2024 година продължава с директно излъчване от Габрово в кулминацията на честванията по повод 147 години от..
Ел. поща: hristobotev@bnr.bg