За кого са удобни конспиративните теории? Защо мистификациите намират радушен прием в обществото? Как изглежда човекът, който знае всичко? Какво представлява метаморфозата на конспирацията?
Цветелина Вътева, журналистката от сайта "Булевард България", публикува анализа си на тема "Конспиративното мислене – невротичният симптом на един народ". С нея в "Мрежата" коментираме как градските легенди и конспиративните теории са толкова жизнени, че никакви научни факти и доказателства не са в състояние да ги оборят.
Безсилието на научните доказателства
"Научните доказателства изобщо не могат да достигнат до хората, които сляпо вярват в конспиративните теории. Не мисля, че дори и да им бъдат презентирани ясно и на хартия, ще има ефект. Това е част от механизма на конспиративното мислене – пълната убеденост, че всичко е лъжа, че официалните медии лъжат, че официалната информация е невярна. Цялата тази абсолютна убеденост и непоколебимост е част от невротичния симптом на един народ.
Тези процеси се появяват във времена на криза и несигурност и има една основна емоция – страхът, който играе ролята на чернозем. Когато хората са подвластни на страха, са по-склонни да намират някакво успокоение във фалшивата информация. През последните няколко години всички живеем в повсеместен страх, в една непрекъсната травма. Това започна с началото на пандемията от Covid, продължи с войната в Украйна. Напрежението е толкова голямо и митът, че съществуваме в някакъв спокоен свят, сега се развенча рязко, защото нито здравеопазването, нито културата, в която живеем, нито образованието ни предлагат някакви адекватни механизми да преработим тази травма и това понякога резултира в сляпа вяра в конспиративни теории."
Ползата от конспиративните теории
"Със сигурност някой печели от това. Да кажем, че с управлението на Доналд Тръмп видяхме пример, в който политик от такава величина подкрепяше гласно конспиративни теории. Но тук пък позитивното е, че дойде новината, че Алекс Джонс, който е голям конспиративен теоретик, е осъден да плати 965 милиона долара обезщетение на семействата на загиналите деца по време на стрелба в Кънектикът. В тази история са завъртени ужасно много пари. Той е твърдял, че стрелбата е инсценировка и че е организирана от хората, които са против това всеки да може да притежава огнестрелно оръжие и в крайна сметка печели изключително много последователи, които започват да заплашват родителите на загиналите деца. Много гнусна история, но ето една победа на разума и този човек е осъден да плати една много солена глоба."
Как изглежда човекът, който знае всичко?
"Това е абсолютно митичен образ, който може да изглежда различно. Виждала съм го в образа на фризьорка, в образа на козметичка, но също така съм го виждала в образа на учители, в образа на приятели от детството. Човек може да го види в образа на свой партньор или приятел, дори в образа на някой от родителите си. Според мен конспиративните теории направиха един интересен завой и сякаш излязоха от полето на това, което ние малко високомерно си мислихме, че влияе на по-интелектуално недоимъчните. И в един момент тези теории плъзнаха на много неочаквани места, защото на мен ми се случи, покрай ваксинацията за Covid и след това покрай нахлуването на Русия в Украйна, да чуя мнения, които са конспиративно подплатени, от мои близки хора. Това се случи на много от нас, т.е. те излязоха от тези затворени групи на антиваксъри или на хора с определена ориентация и метастазираха."
Съчки в огъня на конспирацията
"Социалните мрежи, който свикнахме да обвиняваме за всичко и не са някакво ултимативно зло, но определено улесниха потока на конспиративните теории и стана много лесно човек да получи достъп до тях. / ---/ Основният проблем е, че конспирациите цъфтят и имат плодородна почва точно в кризисни времена и е тъжно, че очевидно хората не могат да намерят смисъл, упование и надежда в нещо друго и заради това се вкопчват във фалшивата информация, която по някакъв начин ги успокоява, облекчава тревогата им и им действа добре. И изнася навън отговорността, защото е по-лесно е да си мислиш, че една шепа зли хора управляват всичко, а ти нищо не можеш да направиш с това."
Целия разговор можете да чуете в звуковия файл
Снимка – Pixabay
В импровизираното студио на предаването "Нашият ден" се проведе разговор с Маргарита Димитрова, директор на Празниците на изкуствата "Аполония", за миналото, настоящето и бъдещето на този значим културен фестивал. Празниците на изкуствата "Аполония" се организират от фондация "Аполония", създадена през 1991 г. Фестивалът, чийто първи издание се проведе..
Историята на Празниците на изкуствата "Аполония" е изпълнена с уникални моменти, които са оставили траен отпечатък в културната памет на страната. Един от тях е първото участие на Рашко Младенов, заедно с Веселин Ранков и Иван Петрушинов, в уличното изкуство на фестивала през 1987 година . Това събитие бележи началото на нова традиция, която не само..
През август в "Нашият ден" припомняме едни от най-интересните разговори, прозвучали в ефира на предаването. Сред тях е този с 88-годишния Петър Шойлев, наскоро завършил докторантура във Факултета по журналистика на Софийския университет "Св. Климент Охридски". Той доказва, че никога не е късно да се учиш и да се стремиш към нови върхове...
Преди 129 години на Черни връх е основан Българският туристически съюз от Алеко Константинов. За заветите на Щатливеца и бъдещето на планинския туризъм в България разговаряме с Лъчезар Лазаров – изпълнителен секретар на БТС. Организираното туристическо движение цели участниците в него да опознават България, като същевременно култивират в..
През лятото на 2024 година се навършват 130 години от рождението на изтъкнатия български художник, живописец и график Наум Хаджимладенов (1894 -1985 г.)...
Историята на Празниците на изкуствата "Аполония" е изпълнена с уникални моменти, които са оставили траен отпечатък в културната памет на страната. Един..
Ел. поща: hristobotev@bnr.bg