“Да работиш в Софийска опера и балет е едно изключително предизвикателство. Ние сме един огромен организъм от близо 450-500 човека“, казва в ефира на “Нашият ден“ Жорж Димитров, един от диригентите на Софийската опера и балет, и подчертава:
“Имам възможността да дирижирам и да се докосна до заглавия като “Риголето“, “Кармен“, “Чичовци“, “Янините девет братя“ и “Норма“. Възстановихме първата българска историческа опера с академик Пламен Карталов, която се казва “Борислав“, и още доста заглавия.
Като административна функция съм на позиция отговорен диригент, която всъщност включва това да се грижа за почти целия музикален продукт на театъра. Там, където има друг водещ диригент, аз му съдействам . Където няма диригент в някои от продукциите, тогава помагам на колегите да се справят по-добре.“
Новите постановки...
“Когато подхождаме към едно ново заглавие, обикновено режисьор и диригент се събират, споделят своите мисли, започват да мислят заедно как ще го изградят, след което всеки тръгва по своя път да си върши работата. С певците работата е много интересна. В моя случай тя не е императив, като изискване от диригент към изпълнител. Винаги обсъждаме с тях в драматургичен план техните роли и така стигаме до един много комплексен краен резултат, който всъщност е плод от всички емоции, мисли, опит, професионализъм и талант, събран от всички нас“, казва още той.
С колегите...
“Не се притеснявам да споделя с вас, че когато мога да почерпя от опита и таланта на моите колеги, с радост го правя. Особено по-възрастните ми колеги, винаги са били много отзивчиви и успяват да подскажат някои тънкости на занаята, които може би все още не съм усвоил. Преклон към тях и безкрайно уважение, радост и гордост, че съм техен колега.
Към по-младите колеги от мен пък, винаги се опитвам да донеса до тях този опит, който съм натрупал, или който ми е бил подсказан. Опитвам се да бъда мост между минало и бъдеще, за да можем да постигнем общия ни творчески резултат“, споделя още Димитров.
На спектакъл...
“Когато сме на спектакъл, спонтанността на музициране е симбиоза между диригент и изпълнители. Има места, където давам възможност певците да дишат свободно, да пеят свободно. Има места, когато обаче съм казал – тук аз ще бъда водещият. С общи усилия и с много доверие помежду ни сме постигали изключителни спектакли и хубави моменти на сцената“, споделя диригентът.
Как оперното изкуство представя България?
“Академик Карталов е един изключителен визионер. Той е пример за всички нас и ние сме му се доверили изцяло. Всички сме част от една огромна машина, от едно огромно послание. Защото хващаме най-малката публика – от самите бебета. Имаме концерти за бебоци. После имаме детска програма, много широко развита, в която възпитаваме младите хора, децата ни, възпитаваме ги в ценности, в естетика, в репертоар, защото изкуството е това, което изгражда духа.
Софийска опера и балет има солисти от цял свят - много големи имена и в дирижирането, и в пеенето. Тази огромна симбиоза помежду ни влияе върху обществото със сигурност. Ние предлагаме един международен сценичен продукт на сцената, който всъщност прави мост между нас и оперните театри в чужбина. Естествено, с нашите гастроли в чужбина, ние изцяло носим и българския дух, във всяка една държава, която сме посетили. Винаги със изключителен успех сме представяли България като държавана на голямо и световно оперно изкуство“, посочва още той в интервю за БНР.
Чуйте разговора в звуковия файл.
Днес отбелязваме 147 години от Шипченската епопея – Национално честване, свързано и с 90 години от освещаването на Паметника на свободата. По традиция в Националното честване се включват общественици, политици, граждани – най-вече хората на България, които тръгват в търсене на историческата памет и се обръщат и към себе си, помнейки историята...
Доколко историята днес определя поведението ни? Познаваме ли я? Дали наистина всичко това, което наричаме Шипченска епопея, показва нещо грандиозно, нещо извънредно? Дали наистина, 147 години по-късно, е в ежедневието ни, дали го носим в сърцата си, дали го предаваме на децата си? Българското турне на "Семейно радио" през 2024 година продължава с..
Българското турне на "Семейно радио" през 2024 година продължава с директно излъчване от Габрово в кулминацията на честванията по повод 147 години от Шипченската епопея и 90 години от освещаването на Паметника на свободата. Д-р Иван Христов , директор на Исторически музей - Дряново – разказва в "Семейно радио" за музейното дело, паметта и смисъла от..
През тази година се навършват 60 години от създаването на Архитектурно-историческия резерват "Боженци". Според легендата, селото е основано от болярката Божана, която през 1393 г., бягайки от превземането на Велико Търново, се укрива със семейството си в планината и стига до малка рекичка. Тя се установява по северните склонове на Стара планина и полага..
В мобилното студио на предаването "Нашият ден" от град Габрово гостува 27-годишният хореограф и режисьор Иван Любомиров, който изпълнява и длъжността заместник-областен управител на Габрово. Той е също така член на инициативния комитет за възстановяването на ансамбъл „Габрово“. В интервюто той сподели важни аспекти около историята и бъдещето на..
Българското турне на "Семейно радио" през 2024 година продължава с директно излъчване от Габрово в кулминацията на честванията по повод 147 години от..
Един поглед в артпространствата – не само на Габрово, а и на душите. Артпространствата, които търсят отговор на всички въпроси, търсят изчистването на..
Българското турне на "Семейно радио" през 2024 година продължава с директно излъчване от Габрово в кулминацията на честванията по повод 147 години от..
Ел. поща: hristobotev@bnr.bg