"Домът на пчелите" – това е дебютният роман на писателя и поета Цанко Лалев.
Романът няма гръмки претенции, не е написан и да влезе в списъка на бестселърите, а е по-скоро покана да влезеш в разговор със самия себе си. Сюжетът може да бъде разказан, но книгата – не. Той лежи на много здрави документални фундаменти, а е написан на език, който говори леко и образно на жив български език.
Като всички големи романи, които ни карат да мислим, става дума за битката между доброто и злото, за тяхното противопоставяне. Те са ясно очертани. И за това кой как спасява душата си.
Героите – съвременни и средновековни – са описани пестеливо през действието. Те извеждат темите – за бащинството, за това как да посрещнеш една болест, за отношението ни към миналото, за природното съжителство с истината и мистичното... Авторът успява да раздели световете и след това да покаже целостта и хармонията на всичко.
В книгата доброто побеждава, но войната със злото все още не е завършена.
България пази някаква истина и я пази зад тази объркана, нарочно премълчана на места и завоалирана история. Истина, по-голяма от историческите датировки. Авторът е уловил и предал това по невероятен начин в разказа като естествена плът, усещането, че има нещо, по-велико от големите империи – едно знание, което е над нас.
Ето как Цанко Лалев представя в "Артефир" първия си роман:
"Изненадващо, се вълнувам много от излизането на романа, защото имам много книги – една част от тях са научнопопулярни за българската история. Като поет, съм длъжен да разкривам своята душа, дори разпъната, пред читателите, а с този роман показвам най-големите дълбочини на ума си – изводи, философски мисли, до които съм достигнал и съм облякъл в една художествена форма. Сега хората биха видели какво мисля, а поезията показва какво чувствам. /.../
По отношение на езика – от тази фантастична тъкан на средновековния език, запазен във фолклора и донякъде в християнските текстове на старобългарските писатели, съм се учил и откривал голяма радост. /.../
Не можеше романът да мине без самодиви, върколаци... и българския фолклор. Аз повече от 20 години съм правил научнопопулярни книги за българската история и българския фолклор. А това означава наистина детайлно проучване. Когато навлезеш в тези съкровищници толкова надълбоко, разбираш, че всичките проблеми, които хората имат сега, са разиграни вече в миналото и дори имат вече оценка.
В момента същата тази битка между доброто и злото става в целия свят и дори тази битка звучи все по-средновековно. Ние не вървим към едно човешко бъдеще на развити същества, а се връщаме назад към състояния, в които войната се явява неразделна част от живота на хората – това е срамно! /.../
За да можех да разиграя темите художествено – с образи и действия, избрах двама ученици от модерна съвременна София, които пропадат в средновековното минало. Това ми помага, чрез такъв изострен конфликт и внезапност, да покажа едни дълбочини, които историческата наука, без да иска, скрива. Тя разказва за владетелите, за събитията, за войните, но пропуска да каже, че духовно България през богомилството (част от героите са богомили) играе изключителна роля в духовния живот на Европа, на нашите предци. Материалният свят може да постига огромни успехи, но той е ефимерен, изчезва. Изчезнали са Византия, Симеонова България, Римската империя... Остават едните идеи... /.../
Богомилите смятат, че безсмъртната част от човека, наречена "душа", се превръща в нещо, което отлита, събира се на едно място около Бога, а древните мъдреци са се досетили, че най-близко до този образ е пчелата. Домът на пчелите всъщност означава Раят, в който енергийният запис на нашите същности –душите – под еднаква форма стоят около Бога."
Чуйте повече от звуковия файл.
Цанко Лалев е български писател. Роден е през 1962 година в София. Завършва висшето си образование в Софийския университет по специалностите "Българска филология“ и "История на културата“. По-известен е с книгите си "Български митове и легенди” и "Древни загадки от България”. Лалев е и автор на сборници с детски стихове и на две стихосбирки – "Тежки улици” (1988) и "Майстор на окови” (1994).
Снимки – ИК Хермес
Един поглед в артпространствата – не само на Габрово, а и на душите. Артпространствата, които търсят отговор на всички въпроси, търсят изчистването на болката, откриват красотата и превръщат грозотата в красота. Тези, които някои хора смятат за много нежни души, а други – за изключително здрави, корави и стъпили на земята. Те живеят тук и сега и знаят, че..
Българското турне на "Семейно радио" през 2024 година продължава с директно излъчване от Габрово в кулминацията на честванията по повод 147 години от Шипченската епопея и 90 години от освещаването на Паметника на свободата. Петко Койчев , директор на Драматичен театър "Рачо Стоянов" - Габрово от 2010 година – разказва в "Семейно радио" за поетичния..
В киносалоните в България рядко се разпространяват филми от Европа и Азия. В предаването "Какво се случва“ Светлана Дамянова от София филм фест и програматорът на Киномания Христо Христозов изразиха мнение, че се повишават разходите за разпространението на филми, които не са американски. Рекламата също оказва влияние и слабото разгласяване води до..
"Цели шест приказки за цветята с много информация за тях, символиката и отношенията между хората е събрала в книгата си "Приказки за белите цветя" Терез Никол. Всяко едно цвете символизира различни емоция и отношение, а в края на книгата кратко, систематизирано и съдържателно се поднася информация за конкретното цвете. Така читателите могат да..
Радослав Стоянов, директор на Професионалната гимназия по туризъм "Пенчо Семов" в Габрово, сподели в ефира на предаването "Нашият ден" своята визия за развитието на професионалното образование и ролята на индустриалеца и дарител Пенчо Семов в българската история. Гимназията, която Стоянов ръководи, е специализирана в областта на туризма, като основните..
В киносалоните в България рядко се разпространяват филми от Европа и Азия. В предаването "Какво се случва“ Светлана Дамянова от София филм фест и..
Етнографският музей "Етър" става на 60 години. За историята на музея и празненствата по повод годишнината – разговор в "Нашият ден" с уредника Румяна..
През тази година се навършват 60 години от създаването на Архитектурно-историческия резерват "Боженци". Според легендата, селото е основано от болярката..
Ел. поща: hristobotev@bnr.bg