Сътресения в демократичното общество, разширяващи се разломи, липса на емпатия, лъжлива дигитална действителност – макар и мрачна, това е истината за средата, в която живеем. Гостът в "Нашият ден", Радослав Бимбалов е рекламист и писател – човек с безстрашна обществена позиция. Бимбалов, който е автор на сборника с разкази "Млък" и на романа "Екстазис", говори за темите на деня, които го вълнуват, тревожат и служат за творческо вдъхновение.
В началото на разговора Бимбалов изключва от фокуса си дребнотемието – така той определя политическите битки, надцакванията, игрите под масата, подритванията, грозните думи и муцуни, които за жалост заемат голяма част от вниманието на обществото. Загубата на човечност е това, което тревожи Бимбалов, претръпването към болката, равнодушието пред статистиката. По думите на госта това е тенденция, която присъства не само у нас, но и в целия свят, а може би началото ѝ се корени в пандемията, която превърна смъртта в нещо твърде реално и досегаемо.
"Губим най-дълбоките, най-добрите неща, които са ни направили хора. Търсим всячески начин да се разделяме, вместо да търсим път един към друг", смята писателят. Според Бимбалов социалните мрежи имат огромна вина за това: "Навремето е било много по-трудно да се манипулират масите, защото е трябвало да се инвестира много повече в пропаганда." Той припомня, че най-яркият пример за пропаганда дава самият Хитлер, който режисира, заснема и разпространява всяка своя изява под формата на филми. Така антисемитската нацистка идеология успява да облъчи хората и в най-малките населени места.
"Сега няма нужда да правиш всички тези неща, защото всичко е изключително лесно. Можеш просто да сътвориш 20 изкуствени сайта, които да се пълнят по идентичен начин, и тези 20 сайта да бълват непрекъснато фалшива информация. В България са най-успешните тролски фабрики", обяснява Бимбалов, според когото самите социални мрежи не се борят с пропагандните източници, а по-скоро печелят от тях.
Що се отнася до Русия, Бимбалов е на мнение, че там не толкова социалната изолация, колкото страхът е основно пропагандно средство. Това, което се случва с руските опозиционни лидери, тяхното демонстративно преследване и унищожаване е начин за оказване на контрол, заявява гостът.
"Непрекъснато ни се насажда страх, в последните години все по-успешно. В момента върлуват всякакви огромни страхове и те са ирационални. Мен например много ме удивлява страхът, че джендърите ще променят децата ни – как точно? Или пък страхът, че ние изчезваме, защото ни управляват зле – не, ние изчезваме по съвсем други причини. Всичко това се използва, за да се налагат едни тези, да се създават настроения в обществото и тези настроения стават все по-крайни и все по-шумни", допълва Бимбалов.
Писателят казва, че днес се удивляваме как американски журналист отива в Москва и предоставя микрофона на един диктатор и доказан престъпник, но същото се е случвало и с Хитлер, преди той да нахлуе в Полша. "Явно историята е спряла да ни учи, смята Бимбалов и добавя, че толкова сме променили историята във всякакви аспекти, чисто манипулативно и по пропагандни причини, че вече не помним."
А има ли начин за справяне с тази историческа заблуда? Според Бимбалов в приоритет трябва да се превърне създаването на критични мислене у подрастващото поколение. Механизмите на конформизма и недостатъците на образователната система у нас възпрепятстват това критично мислене и не формират личности.
В периферията на темата Бимбалов съобщава, че през юни в Бургас ще се проведе най-големият, вече утвърден с времето форум на работещите в рекламата и комуникациите – ФАРА. Тази година активно участие ще имат и хора на изкуството, тъй като тяхната сфера е пряко свързана с тази на комуникацията и рекламата.
Писателят споделя и още една новина – до края на годината се задава нова книга. Роман, вълнуващ и тежък – за състраданието или неговата липса.
Целия разговор чуйте в звуковия файл.
Един поглед в артпространствата – не само на Габрово, а и на душите. Артпространствата, които търсят отговор на всички въпроси, търсят изчистването на болката, откриват красотата и превръщат грозотата в красота. Тези, които някои хора смятат за много нежни души, а други – за изключително здрави, корави и стъпили на земята. Те живеят тук и сега и знаят, че..
Българското турне на "Семейно радио" през 2024 година продължава с директно излъчване от Габрово в кулминацията на честванията по повод 147 години от Шипченската епопея и 90 години от освещаването на Паметника на свободата. Петко Койчев , директор на Драматичен театър "Рачо Стоянов" - Габрово от 2010 година – разказва в "Семейно радио" за поетичния..
В киносалоните в България рядко се разпространяват филми от Европа и Азия. В предаването "Какво се случва“ Светлана Дамянова от София филм фест и програматорът на Киномания Христо Христозов изразиха мнение, че се повишават разходите за разпространението на филми, които не са американски. Рекламата също оказва влияние и слабото разгласяване води до..
"Цели шест приказки за цветята с много информация за тях, символиката и отношенията между хората е събрала в книгата си "Приказки за белите цветя" Терез Никол. Всяко едно цвете символизира различни емоция и отношение, а в края на книгата кратко, систематизирано и съдържателно се поднася информация за конкретното цвете. Така читателите могат да..
Радослав Стоянов, директор на Професионалната гимназия по туризъм "Пенчо Семов" в Габрово, сподели в ефира на предаването "Нашият ден" своята визия за развитието на професионалното образование и ролята на индустриалеца и дарител Пенчо Семов в българската история. Гимназията, която Стоянов ръководи, е специализирана в областта на туризма, като основните..
В киносалоните в България рядко се разпространяват филми от Европа и Азия. В предаването "Какво се случва“ Светлана Дамянова от София филм фест и..
Етнографският музей "Етър" става на 60 години. За историята на музея и празненствата по повод годишнината – разговор в "Нашият ден" с уредника Румяна..
През тази година се навършват 60 години от създаването на Архитектурно-историческия резерват "Боженци". Според легендата, селото е основано от болярката..
Ел. поща: hristobotev@bnr.bg