В края на миналата седмица отбелязахме Деня за почит към жертвите на тоталитарните режими, чието официално име в България с решение на парламента ни от 2009 г. е Ден на памет за престъпленията на националсоциалистическите, комунистическите и другите тоталитарни режими и за почитане паметта на жертвите им.
Когато говорим за Пол Пот и унищожаването на половината от населението на Камбоджа, това може и да звучи като нещо, което не ни засяга особено, но когато обърнем поглед към България, където не много отдавна също имаше репресивен режим, нещата стават все по-малко екзотични. Много от нас носим в себе си не добре преработените травми на миналото и ги възпроизвеждаме – защото независимо от коя страна на репресивния апарат сме били ние или нашите близки, случващото се е несъвместимо с човешкия интегритет и с пълноценното битие. И това засяга всеки от нас – днес и сега.
Ето защо, макар и в най-отпускарския период от годината, в "Нашият ден" си припомняме събития от недалечното минало. Никола Даскалов, един от малкото живи лагерници от Белене, не поиска да говори за своите преживявания там. Без да подценява стойността на личния разказ, Даскалов разсъждава върху лагерите като част от системата на репресии и управленските подходи на комунистическата власт.
"Личните преживявания на всеки един човек действително представляват нещо много интересно и важно, те създават една цветна картина за битието на самите лагерници. На мен ми се струва, че по-важно е да говорим за това какво място в рамките на червения тоталитаризъм заемаха лагерите. Колко души са минали през лагерите – това нещо никога няма да бъде установено и разбрано.", казва Даскалов.
По думите на госта към архивите трябва да се подхожда резервирано, тъй като информацията в тях е манипулирана с цел пропаганда и демонстрация на добре работеща система. Според доклад на ДС само в периода от 9 септември 1944 година до юни 1945 година в лагери са изпратени 164 хил. души – цифра, която изненадва и самия Даскалов.
Целта на лагерите е да покажат на хората, че не са господари на собствената си съдба, заявява Даскалов. Лагеристите са средство за въздействие върху свободното население. Поне 4-5 души биват пряко засегнати от ареста на един човек, а още 6-7 се страхуват да не бъдат потърсени, пояснява гостът. Това е така нареченият "удар по средата" – не е ясно защо някой е репресиран, затова хората около него стават бдителни и покорни. "Репресията се простира без точен адрес, по неясни критерии и пробужда във всеки един човек безпокойство.", обобщава Даскалов.
Целия разговор чуйте в звуковия файл:
В рубриката "Темата на деня" на предаването "Нашият ден" гостува доц. Иван Митев, изпълнителен директор на Българската минно-геоложка камара. След професионалния празник на работещите в минната и добивната индустрия той представя равносметка на случилото се през изминалата година и обсъжда предизвикателствата, които Зелената сделка и Европейският..
В лятната поредица на "Terra Култура" припомняме едни от най-интересните интервюта, прозвучали в ефира на предаването. Един от тях е този с журналистката Сима Владимирова, която говори за последните дни на цар Борис Трети. Разговорът представя последните дни от живота на цар Борис III и разглежда възможните причини за неговата смърт през август 1943..
През август в "Нашият ден" припомняме едни от най-интересните разговори, прозвучали в ефира на предаването. Един от тях е този с Бояна Стоилова, Диана Трифонова и Илиян Ружин за подкаста "Контури", които те водят, разкриващ живота на известни български художници от XX век. Трите водещи представят историите на творците не само с биографична..
Днес отбелязваме 147 години от Шипченската епопея – Национално честване, свързано и с 90 години от освещаването на Паметника на свободата. По традиция в Националното честване се включват общественици, политици, граждани – най-вече хората на България, които тръгват в търсене на историческата памет и се обръщат и към себе си, помнейки историята...
Доколко историята днес определя поведението ни? Познаваме ли я? Дали наистина всичко това, което наричаме Шипченска епопея, показва нещо грандиозно, нещо извънредно? Дали наистина, 147 години по-късно, е в ежедневието ни, дали го носим в сърцата си, дали го предаваме на децата си? Българското турне на "Семейно радио" през 2024 година продължава с..
Един поглед в артпространствата – не само на Габрово, а и на душите. Артпространствата, които търсят отговор на всички въпроси, търсят изчистването на..
Днес отбелязваме 147 години от Шипченската епопея – Национално честване, свързано и с 90 години от освещаването на Паметника на свободата. По традиция в..
Форматът е създаден още през 1978 г. от американския учител Джон Хънтър. Предназначен е за деца от 9 до 18 години и представлява реалистична политическа..
Ел. поща: hristobotev@bnr.bg