Последните 22 години директор на НМУ „Любомир Пипков” е Милка Митева – преподавател по пиано, изключително енергичен и борбен човек, който успя да преведе училището през цяла поредица от трудности. Ето и нейната кратка равносметка:
Тези сто и десет години може би най-достойно бихме отбелязали със сто и десет събития. Но и това не би било достатъчно, за да почетем делото на всички педагози, отдали себе си на учениците си. Петко Наумов – цигулар и композитор и Николай Николаев – председател на управителния комитет полагат основите. Увличат и други със своя възрожденски ентусиазъм. След тях още стотици български музиканти са дали всичко от себе си, за да запазят и укрепват този дух. За мен това е най-ценното – ние не само сме успели да продължим устрема на нашите предшественици, но и да съхраним професионализма и любовта, която сме получили в наследство. Символът на нашето училище е цвете, съградено от ноти. Във въображението си виждам как това цвете, обгърнато от грижите на всички нас, расте и ни радва. Сто и десетгодишното музикално училище днес е истински център на изкуството музика, на младите таланти. Център на българската музикално-педагогическа школа.
Последното, десето поред издание, привлече участници от всички континенти – над 20 страни – продължава г-жа Митева. А международното жури винаги е съставено от истински авторитети, „стълбове на световната култура”, както ги наричам. Имената на тези хора будят респект у младите солисти, те се явяват изключително добре подготвени. Като организатори ние сме щастливи, че в новата концертна зала на училището звучат изпълнения на хора, които пишат музикалната история на ХХI век.
Невъзможно е да изброим дори малка част от имената на световноизвестните изпълнители, започнали своя път в НМУ. Няма как да споменем и всички педагози, посветили усилията си в изграждането на младото поколение музиканти. Те са цяла плеада, която не спира и до днес – отново думи на Милка Митева.
Ако се вгледаме в картините на Валери Ценов, ще открием една имагинерна вселена, изпъстрена със символиката на мистични образи. Чрез “Тайните градини” той ни въвежда в сакралното пространство на собствената си душа, която бленува за един по-възвишен свят. В “Античните морета” ни разказва приказки от древността, а с женските си образи –..
Преди десетина години Искрица Огнянова отива в Ню Йорк, за да учи в Musical and Dramatic Academy (AMDA). Води я голямата ѝ любов към мюзикъла и мечтата да усвои тайните на това изкуство от най-добрите. След двегодишна специализация в AMDA завършва още една магистратура в Columbia University, Ivy League в специалността финансиране на проекти в..
Написан на архаичен, образен и пиперлив език, “Северозападен романь” не просто пресъздава действителността в най-западналия български край – с мъртвите села, в които изтлява животът на шепа старци, и с все по-призрачните градове заради липсата на препитание, но всъщност рисува мащабната картина на съвременна България, извън няколкото..
В най-скоро време зрителите ще могат да видят документалния филм „Родопски отражения“, който ще ни поведе на едно вълнуващо пътешествие из загадките и неопитомената красота на Източните Родопи, сред останки от древни цивилизации. Ще ни срещне и с наши съвременници, чиито съдби са здраво преплетени с тази на планината. С великолепните пейзажи,..
За Националната библиотека „Св. св. Кирил и Методий“ 2018 година премина под знака на различни мероприятия по случай 140 години от своето основаване. Кулминацията на празника е днес, а през изминалата седмица две събития привлякоха вниманието на обществеността. На 5 декември беше валидирана пощенската марка „140 години Национална библиотека..
През 60-те години на миналия век утвърдени личности в изобразителното изкуство пристигат в старопрестолната ни столица, за да се посветят на обучението на първия випуск студенти по артистични специалности в педагогическия институт в града. През 1963 г. на историческия хълм “Света гора”, където в един от тамошните манастири патриарх Евтимий..
Хлябът е изключително важен елемент от българската традиционна култура и всеки един от предметите, който по някакъв начин е свързан с направата на хляб и неговото оформление, за да може той да придобие статут на празничен, обреден хляб, също се радва на голяма почит. Един от тези предмети е просфорният печат, който освещава хляба и му дава..