Ден, след като станаха известни носителите на Нобеловата награда за мир, в "Мрежата" на програма "Христо Ботев", е разговарът с професор Константин Морозов, историк и дългогодишен активен член на общество "Мемориал", както и сътрудник на ликвидирания тази година от Путин "Международен Мемориал".
Руското общество "Мемориал" заедно с Алес Беляцки от Беларус, основател на движението "Весна", и украинският "Център за граждански свободи" са тазгодишните носители на Нобеловата награда за мир.
Как Коментира проф. Константин Морозов:
Грешките на Путин
"Той започна да прави грешки далеч преди 2022 година, дори не през 2014-а, а в началото на 2000 година. Той допусна, според мен, една много голяма стратегическа грешка. Вместо да въведе руското общество в 21-ви век и да го осъвремени, да направи промените в икономиката, в здравеопазването и във всички други сфери на живота, той заложи на имперските си амбиции. Всички останали грешки произтичат от тази най-голямата, стратегическа грешка. Той започна да потиска демократичните промени в обществото, заложи на репресиите, на липсата на свобода на словото, възраждането на имперската риторика. Също така той заложи на ксенофобията, на политическите репресии и към това ще прибавя 2008 година – грешката в Грузия, след това 2014-а и Крим, и така този процес не престава и до днес.“
Грешките на тази година
"Какво да коментирам? Като историк, мога да кажа, че сме свидетели на това, че управници в силно централизирани държави, като пример мога да дам управлението на Николай Втори, а след това на Съветския съюз, вървят срещу тенденциите в световната история и така стигат до катастрофални решения. През 21-ви век има тенденция за субектност по отношение на религията, на самоосъзнаването като етническа принадлежност, на свободите на самите хора. Ние не живеем нито в 18-и, нито в 19-и век, когато държавата налага поведението на хората и подчинението и потиска творческите им сили и креативност.“
Разделението на обществото
"Процесът на разделение на обществото започна много преди тази, така наречена "специална операция". Всяко общество по принцип е разделено, но в случая руското общество не е единно, руското общество е напълно атомизирано, тъй като излиза директно от Съветския съюз с неговите репресии, с потискане на солидарността, на политическите партии, на инициативата на хората… и всичко това внася дълбок разкол и така се създават множество групи по интереси. Другото, което наблюдаваме, е абсолютното несъгласие в парламента и всичко това още повече задълбочава атомизирането на руското общество. Всичко това води до разкол не само в обществото, но и вътре в семейството, сред близките, познатите. Аз мога да дам пример от собствения си живот, когато мои роднини, приятели от ученическите и студентските години, започват да повтарят пропагандата сякаш са наркотизирани от всички тези думи, които се изливат отвсякъде.“
На коя струна заигра пропагандата в Русия
"Заигра на струната за величието на Русия, на руската нация, на имперските амбиции, заигра на струната, че ако други държави проявяват насилие, за да защитят собствените си интереси, защо да не може да го прави и Русия. Те започнаха да правят аналогия с войната между САЩ и Виетнам навремето, с потискането от страна Великобритания на народите в Индия. В 21-ви век това е абсолютно немислимо. Немислимо е да влезеш с военни действия в съседна страна. Аз не бих казал, че това са две части на един и същи народ, но те имат много близки традиции. Не бих казал и това, че те са два братски народа. Това са народи, които се развиват успоредно един на друг и да нахлуеш там, за да осъществяваш някакви собствени амбиции, е изключително нередно. Беше забит клин, беше извършен разкол между народите и последствията ще бъдат дългосрочни. В този смисъл нашата организация "Мемориал" ще трябва да води изключително сериозна просветителска дейност, за да може да помогне на хората да започнат да се учат от уроците на историята. Това, което искам да кажа, е, че аз, като професор, като историк, който работи по тези въпроси вече 20 години, намерих възможност да се реализирам като просветител в "Мемориал" и тези репресии и заплахи на науката, които аз забелязвам, също се отразяват изключително зле върху обществото.“
Краят да бъде оптимистичен
"Макар всичко това, което се случва, да не всявам много голям оптимизъм, онова, което ме кара да мисля оптимистично, е, че в главите на хората вече се появява прозрение, че процесите на отказ от тези опасни идеологеми дават надежда да се преразгледа историята на руснаците. Онова, което искам да добавя, е, че Русия най-сетне трябва да отвори по-свободна и по-човечна страница в собствената си история. Много силно се надявам, че сътресенията в Русия, в Украйна и в Европа няма да са глобални и няма да доведат до онова, от което ние всички толкова много се страхуваме – ядрената война.“
Превод в ефир – Цветанка Накова.
Целия разговор можете да чуете в звуковия файл.
Снимка – ЕПА/БГНЕС, ru.wikipedia.org
В импровизираното студио на предаването "Нашият ден" се проведе разговор с Маргарита Димитрова, директор на Празниците на изкуствата "Аполония", за миналото, настоящето и бъдещето на този значим културен фестивал. Празниците на изкуствата "Аполония" се организират от фондация "Аполония", създадена през 1991 г. Фестивалът, чийто първи издание се проведе..
Историята на Празниците на изкуствата "Аполония" е изпълнена с уникални моменти, които са оставили траен отпечатък в културната памет на страната. Един от тях е първото участие на Рашко Младенов, заедно с Веселин Ранков и Иван Петрушинов, в уличното изкуство на фестивала през 1987 година . Това събитие бележи началото на нова традиция, която не само..
През август в "Нашият ден" припомняме едни от най-интересните разговори, прозвучали в ефира на предаването. Сред тях е този с 88-годишния Петър Шойлев, наскоро завършил докторантура във Факултета по журналистика на Софийския университет "Св. Климент Охридски". Той доказва, че никога не е късно да се учиш и да се стремиш към нови върхове...
Преди 129 години на Черни връх е основан Българският туристически съюз от Алеко Константинов. За заветите на Щатливеца и бъдещето на планинския туризъм в България разговаряме с Лъчезар Лазаров – изпълнителен секретар на БТС. Организираното туристическо движение цели участниците в него да опознават България, като същевременно култивират в..
През лятото на 2024 година се навършват 130 години от рождението на изтъкнатия български художник, живописец и график Наум Хаджимладенов (1894 -1985 г.)...
Историята на Празниците на изкуствата "Аполония" е изпълнена с уникални моменти, които са оставили траен отпечатък в културната памет на страната. Един..
Ел. поща: hristobotev@bnr.bg