Лесно можем да наречем Софийската опера и балет институция, пазител на на високото музикално изкуство, но от каква именно подкрепа се нуждае оперното изкуство у нас?
“Нужни са закони, които да официализират националността и идентичността на една култура. Когато направихме един конгрес на Световното оперно изкуство в София и дойдоха над 120 директори на оперни театри, се каза, че Софийската опера има идентичност.
Посочете ми един театър в света, който сам, със собствени средства, певци и артисти може да направи “Янините девет братя“, да отиде на сцената на “Болшой театър“ и да представи своето изкуство само с българи, които пеят на чист оригинален език. Имаме седем гостувания в Япония, имаме в Бразилия и в Германия. Ето това прави Софийската опера, тя е истински посланик на българското изкуство по света“, казва акад. Пламен Каталов в изнесеното студио на “Нашият ден“, директно от сградата на Софийската опера и балет, излъчено на 20 декември.
Сцените...
“По време на пандемията Софийска опера принудително излезе навън и играхме на осем сцени. В момента имаме голямата и малката сцена на Софийската опера, езерото Панчарево, парка на “Военна академия“, Белоградчишките скали и непременно пещерата Магура, където заедно с г-н Антоан Николов правим този пърформанс “Вагнер-Магура“, казво още той в интервю за БНР и подчертава:
Синхронът на операта с природата е феноменален. Имаме един божествен паметник на природата – Белоградчишките скали и пещера Магурата, които естествено ме “потърсиха“, за да съединим изкуството и природата в едно цяло. Това развива културен туризъм в един район, който е доста пренебрегван в своето развитие в последните години, а е край с голяма история“.
Откритите сцени...
“Маестро Карталов е известен със своите оригинални идеи. За първи път му се доверихме с кмета Софиянски през далечната 1996 г. и направихме първата опера на площада. Тогава имаше много вълнения дали ще стане, или не. Оказа се едно много интересно събитие. Когато преди няколко години се срещнахме и заговорихме за възможностите да направим нещо за Северозападна България, идеята ми се стори много оригинална, а времето доказа, че той е бил прав. Този фестивал се превърна в най-голямото културно събитие на Северозапада. Тази година възстановяваме спектаклите в пълния им блясък“, казва Антоан Николов, изпълнителен директор на Съвета на директорите на винарска изба “Магура“.
Какво трябва да бъде направено в законодателно отношение, за да бъде мотивиран българският бизнес да инвестира в изкуство и култура?
“Когато се правят инвестиции и сериозни дарения в областта на спорта и културата по света, се ползват данъчни облекчения и това е нещо нормално. Трябва да се намери синергията между участието на държавата, между това какво печелят културните институции сами от дейността си и помощта от страна на българския бизнес. Ако се намери този баланас и той бъде нормативно регулиран, печелим всички“, казва още Николов.
Акад. Пламен Карталов и Георги Спасов се запознават по време на спектакъл на “Аида“, когато Спасов идва при акад. Карталов с желание да подкрепя начинанието.
“За мен беше голямо удоволствие да гледам “Аида“, беше едно невероятно събитие. Ходил съм по много опери на площади и на други места извън България, но това беше нещо уникално. Видяхме конница, която тържествено влезе на площада“, казва от изнесеното студио на “Нашият ден“ Георги Спасов, собственик и изпълнителен директор на авиокомпания “Хелия еър“, който подкрепя сцената на Панчаревското езеро.
В разговора на Нина Цанева, излъчен от изнесеното студио на “Нашият ден“ от сградата на Софийската опера и балет на 20 декември, участие взеха акад. Пламен Карталов, Антоан Николов и Георги Спасов.
Днес отбелязваме 147 години от Шипченската епопея – Национално честване, свързано и с 90 години от освещаването на Паметника на свободата. По традиция в Националното честване се включват общественици, политици, граждани – най-вече хората на България, които тръгват в търсене на историческата памет и се обръщат и към себе си, помнейки историята...
Доколко историята днес определя поведението ни? Познаваме ли я? Дали наистина всичко това, което наричаме Шипченска епопея, показва нещо грандиозно, нещо извънредно? Дали наистина, 147 години по-късно, е в ежедневието ни, дали го носим в сърцата си, дали го предаваме на децата си? Българското турне на "Семейно радио" през 2024 година продължава с..
Българското турне на "Семейно радио" през 2024 година продължава с директно излъчване от Габрово в кулминацията на честванията по повод 147 години от Шипченската епопея и 90 години от освещаването на Паметника на свободата. Д-р Иван Христов , директор на Исторически музей - Дряново – разказва в "Семейно радио" за музейното дело, паметта и смисъла от..
През тази година се навършват 60 години от създаването на Архитектурно-историческия резерват "Боженци". Според легендата, селото е основано от болярката Божана, която през 1393 г., бягайки от превземането на Велико Търново, се укрива със семейството си в планината и стига до малка рекичка. Тя се установява по северните склонове на Стара планина и полага..
В мобилното студио на предаването "Нашият ден" от град Габрово гостува 27-годишният хореограф и режисьор Иван Любомиров, който изпълнява и длъжността заместник-областен управител на Габрово. Той е също така член на инициативния комитет за възстановяването на ансамбъл „Габрово“. В интервюто той сподели важни аспекти около историята и бъдещето на..
Българското турне на "Семейно радио" през 2024 година продължава с директно излъчване от Габрово в кулминацията на честванията по повод 147 години от..
Един поглед в артпространствата – не само на Габрово, а и на душите. Артпространствата, които търсят отговор на всички въпроси, търсят изчистването на..
Българското турне на "Семейно радио" през 2024 година продължава с директно излъчване от Габрово в кулминацията на честванията по повод 147 години от..
Ел. поща: hristobotev@bnr.bg