Косово и Сърбия ще трябва да решат по някакъв начин спора си за бившата сръбска автономна област, която преди 10 години обяви едностранно независимост. Очакваното решение е условие за членството на Прищина и Белград в Европейския съюз, като двете балкански столици се надяват да направят голяма крачка напред по време на срещата на върха тази седмица в София.
Александър Чорац – преподавател в Медицинския факултет на временно изнесения в Косовска Митровица Прищински университет и член на Сръбския национален форум – организация с нестопанска цел, която обединява интелектуалния елит на сърбите в Косово, сподели пред специалния пратеник на БНР Деян Йотов особено мнение за европейската перспектива за Сърбия и Косово:
„Може това да ви учуди, защото все пак аз съм от хората, които уважават европейските ценности, но мен перспективата за членство в Европейския съюз никак не ме интересува. Защо? За мен е важно мястото, на което живея, държавата и народът да постигнат стандартите, които предполага Европа. Нямам предвид стандарта на живот, защото не вярвам на Балканите да дочакаме някога нашият живот да бъде като на хората, да речем, в Норвегия или в Швеция. Но – че можем за 5 до 10 години да съградим общество, което през следващите 50 да върви напред, да тегли напред, в което нашите деца да живеят все по-добре и по-добре – това наистина вярвам, че е възможно. От тази гледна точка мисля, че изобщо няма значение дали си в Европейския съюз, или не си. Важно е обществото, в което живееш, да има изградени стандарти на икономическо развитие, човешки права, междуличностни отношения, свобода на медиите и всички позитивни характеристики, които всъщност дефинира западното общество. Не е необходимо да сте в Европейския съюз, за да сте европеец".
Сръбските и албанските политически лидери заявяват, че искат еврочленство, защото това е пътят им към по-продължително управление, а не защото изповядват европейските ценности, убеден е Чорац:
„Трябва да ви кажа, че в момента в Сърбия повечето хора подкрепят политиката на президента Вучич. Но трябва и да констатирам, че не е ясно дали това щеше да е така, ако имаше медийна свобода в Сърбия. В Сърбия не съществува свобода на медиите. За да имаме демокрация, трябва да можем да избираме. Затова трябва всички кандидати за президентския пост да могат да се представят равноправно. У нас, в Сърбия, това не е възможно. В този момент в Сърбия демокрация, според европейските ценности, не съществува. На мен, като човек и гражданин на тази държава, това ми пречи.
Всички балкански народи имаме някаква склонност към лекия тоталитаризъм. В края на краищата си приличаме.
България, която е членка на Европейския съюз, още не е успяла да се превърне в зряло общество по смисъла на европейските ценности. Представете си тогава как е в Сърбия и в Косово! Моето виждане е, че на Вучич е дадена свобода да прави в Сърбия каквото и както си иска. С мен, с живота ми, със семейството ми, със семействата на приятелите ми, на комшиите ми, роднините. Буквално каквото иска!
Ключовият проблем не е присъединяването на Белград и Прищина към Евросъюза, а възприемането на европейските ценности. Но вие виждате, че елитите в Прищина и Белград са лицемерни. Те упорито твърдят, че европейският път е единственият. Защо? Не защото искрено вярват в това, а защото смятат, че то ще им донесе определен брой гласове и съответно възможност да управляват. Те не поддържат европейските ценности, защото, ако тези ценности ги имаше, нито правителството в Прищина, нито това в Белград щяха да имат сегашните си лидери".
След убийството на Оливер Иванович все повече сърби мислят да напуснат Косово, сподели интелектуалецът. За да избегнем нова война на Балканите, е необходимо да създадем свой модел, категоричен е той:
„Вярвам, че можем да си създадем модел, с който да установим, да кажем, 5 ключови критерия за живота ни. И нека единият от тях да бъде пълната човешка свобода. Защото – ще видите – винаги в историята на човечеството там, където свободата е била приоритет, това място е било бастион на демокрацията.
Много ми е жал, че Съединените щати са се превърнали в това, което са днес. Те са пародия на свободна държава. А някога бяха бастион на свободата. Бих искал след време истински такъв световен бастион да бъде Европа. Защото само така Европа може да даде на нас – като европейци, едно напълно ново измерение.
В противен случай ще си останем това, което сме от вече близо 100 години – разменна монета за Съединените щати и някои други, било то Русия или Китай.
Вижте, на територията на Европа се водят най-много битки. На вас, българите, наложиха да не допускате през своя територия "Южен поток", въпреки че е абсолютно ясно, че България може да спечели от това. Вероятно това щеше да е най-голямата инвестиция в България. И какво ни говори това? Че не сме независими. Че ни командват други. А защо ни командват? Знаят, че могат. Че не сме съзрели като общество“.
Интелектуалецът изрази съмнения, че Белград ще обяви референдум сред сърбите за евентуално споразумение с албанците за Косово:
"Първо, не съм сигурен, че ще се решат на референдум. Защото това е голям риск за тях. Резултатът може да е различен от това, което искат. Второ – не съм сигурен, че въпросът на референдума, ако го има, ще бъде коректен. И трето – не съм сигурен дали ако има референдум и въпросът е коректен, допитването ще се проведе демократично. Отсега съм готов да се подпиша – да се обзаложа, че поне един от тези варианти ще се случи, за съжаление".
Интервюто на Деян Йотов с Александър Чорац можете да чуете от звуковия файл.
Павло Христофоров е роден в Киев, Украйна, и е потомък на българи от Запорожката област. Музикалният му път започва още на 10-годишна възраст, когато..
Седмата по ред експедиция на палеонтолозите от НПМ-БАН приключи успешно. Учените се натъкнаха на 30 нови вкаменелости до находището на динозаври и друга..
Неотдавна в страната ни бе завършен преглед на частното пенсионно осигуряване, извършен съвместно от няколко български институции и Организацията за..
Ел. поща: hristobotev@bnr.bg