Въпросът за неравенствата и здравноосигурителните системи може би звучал малко абстрактно. Навярно много хора не се замислят за същинския характер на здравноосигурителните правоотношения, в които ежедневно влизат.
Как системата за здравноосигурителни правоотношения насърчава или предотвратява неравенства?
Темата коментира в “Нашият ден“ Ивана Мурджева.
Европа винаги е отдавала особено голямо внимание на здравеопазването и на образованието, като двата големи сегмента, за които Европа смята, че формират цивилизационния облик, давайки на хората едновременно – възможност да живеят добре и да повишават своето образование. И по този начин отново да постигат добър начин на живот.
Но системата, по която трябва да бъде осигурен този начин на живот, често е твърде комплицирана.
Още от началото на ХХ в. започват и най-съвестните изследвания върху това как здравноосигурителните системи оказват влияние върху неравенствата в обществото. И възможно ли е те да бъдат механизъм, чрез който неравенствата да бъдат преодолявани.
Първите здравноосигурителни закони, които са приети в България, са от началото на ХХ в., приблизително от 1906 г.
Още от тогава законодателят е започнал да мисли как работниците работниците да имат възможност да получат подкрепа при настъпване на здравни рискове.
Законодателят започва да мисли как да осигури първоначално работниците в предприятието, след това чиновниците и служителите и най-накрая свободните професии.
Тези закони първоначално не са започнали с голям успех, но изследователите на законодателния период твърдят, че в развитието на това законодателство в България – от началото на ХХ в. до 1924 г. – постепенно се постига намаляване на дискриминацията, което е един много важен въпрос.
Тези здравноосигурителни закони са създали една система, т.нар. "Бисмаркова", която обвързва трайно достъпа до здравни услуги до полагането на труд.
След 1951 г. достъпът до медицински услуги бива напълно променен. Здравеопазването се подчинява на един принцип, който казва, че всички имат равен и безплатен достъп до медицинската услуга и това не се обвързва са полагането на труд, т.нар. "безплатна медицинска помощ", която мнозина добре си спомнят.
Този тип система обаче поставя с голяма въпросителна въпросът за качеството и достъпа до услуги по “втори начин“.
След 1989 г. системата за равен общ достъп до здравеопазване търпи своя крах. До 1998 г., когато започва изграждането на новата система. И това е системата на здравно осигуряване, която отново обвързва достъпа до здравни услуги до заплащането на осигурителните вноски.
Чуйте Ивана Мурджева в звуковия файл.
През август в "Нашият ден" припомняме едни от най-интересните разговори, прозвучали в ефира на предаването. Сред тях е този с 88-годишния Петър Шойлев, наскоро завършил докторантура във Факултета по журналистика на Софийския университет "Св. Климент Охридски". Той доказва, че никога не е късно да се учиш и да се стремиш към нови върхове...
Преди 129 години на Черни връх е основан Българският туристически съюз от Алеко Константинов. За заветите на Щатливеца и бъдещето на планинския туризъм в България разговаряме с Лъчезар Лазаров – изпълнителен секретар на БТС. Организираното туристическо движение цели участниците в него да опознават България, като същевременно култивират в..
За втора поредна нощ руската армия осъществява масирана атака срещу Украйна с ракети и дронове. Вчерашният ден бе белязан от удари по енергийни съоръжения и критична инфраструктура в най-малко 10 региона на страната. Ракетен удар в град Кривой Рог доведе до смъртта на двама души. Съединените щати осъдиха действията на Русия, като президентът Джо Байдън..
Как се прави маджун или петмез от захарно сорго? Фондация "Ботаника Лайф" съхранява традицията за производство – разказва в "Нашият ден" учредителят Апостол Апостолов . Маджунът изчезва в нашето съвремие, тъй като малко българи отглеждат захарно сорго и познават технологията за обработката му. В миналото в много села е имало маджунарни,..
"Наистина температурите, които наблюдаваме, както на атмосферата, така и на водата, са екстремални през последните години и близки до тропичните. Не..
Искате ли да общувате с дигитален двойник на ваш близък или любим човек? Бихте ли позволили вашите близки да общуват с ваш дигитален двойник след..
Испанският хореограф, танцьор и преподавател Хуан Карлос Отеро пристига след броени дни в нашата страна. В София той ще води първия за България..
Ел. поща: hristobotev@bnr.bg