Националният институт за недвижимо културно наследство (НИНКН) обяви резултатите от своята Териториална програма, която има за цел оценка на състоянието на недвижимото културно наследство в България и идентифициране на нови обекти, които обогатяват облика, историческия разказ и културната памет на местната общност. Пет исторически места вече са изследвани в рамките на програмата. Това са Пловдив, Несебър, Баня, Свежен и Скорците.
Арх. Петър Петров сподели в интервю за "Нашият ден" някои от детайлите и предизвикателствата пред първия етап на Териториалната програма на НИНКН. Програмата представлява екипно изследване на цели населени места, в което участват архитекти, но не само археолози. Екипите престояват на място седмица или две, за да могат да идентифицират ценностите на средата и нейните проблеми.
По думите на арх. Петър Петров е имало над 50 заявки за участие в програмата, но поради ограничения в бюджета им е било възможно да приемат само 36 кандидата.
Със съжаление арх. Петър Петров сподели в предаването, че много от обектите на недвижимото културно наследство са в много лошо състояние:
"Голяма част от обектите са в много лошо състояние, 10% вече не съществуват, просто ги няма. Става въпрос и за могили, които вече са изравнени с терена. 35% от сградите са в изключително лошо конструктивно състояние и не е ясно доколко могат да бъдат възстановени. Загубата е над 30% от бившия фонд на недвижимото културно наследство. 10% са в добро състояние, а 40% са претърпели различни видове намеси, които до голяма степен са ги обезличили. Имаме 10% автентични сгради от всичките, които сме имали някога", посочва той.
Арх. Петров също така се изказа за възможната реорганизация на процедурите за съгласуване на инвестиционни намерения, като предложи институтът да престане да участва в тях, а Министерството на културата да поеме тази отговорност. Това би отворило възможността за наемане на повече специалисти и по-ефективно управление на опазването на културните обекти.
"Ние не сме администрация, макар да участваме в една административна процедура по издаване на становища, свързани със съгласуването на инвестиционни намерения. В Момента се разглежда предложението Институтът да престане да участва в тази процедура, а въпросните становища да бъдат издавани от Министерство на културата. Надявам се това да отвори възможността да наемем на трудови договори повече специалисти. За да можем да свършим онова, за което е създаден този институт, а то е да издири и документира режими на опазване на самите културни обекти", посочва още арх. Петров.
Чуйте разговора в звуковия файл.
Днес отбелязваме 147 години от Шипченската епопея – Национално честване, свързано и с 90 години от освещаването на Паметника на свободата. По традиция в Националното честване се включват общественици, политици, граждани – най-вече хората на България, които тръгват в търсене на историческата памет и се обръщат и към себе си, помнейки историята...
Доколко историята днес определя поведението ни? Познаваме ли я? Дали наистина всичко това, което наричаме Шипченска епопея, показва нещо грандиозно, нещо извънредно? Дали наистина, 147 години по-късно, е в ежедневието ни, дали го носим в сърцата си, дали го предаваме на децата си? Българското турне на "Семейно радио" през 2024 година продължава с..
Българското турне на "Семейно радио" през 2024 година продължава с директно излъчване от Габрово в кулминацията на честванията по повод 147 години от Шипченската епопея и 90 години от освещаването на Паметника на свободата. Д-р Иван Христов , директор на Исторически музей - Дряново – разказва в "Семейно радио" за музейното дело, паметта и смисъла от..
През тази година се навършват 60 години от създаването на Архитектурно-историческия резерват "Боженци". Според легендата, селото е основано от болярката Божана, която през 1393 г., бягайки от превземането на Велико Търново, се укрива със семейството си в планината и стига до малка рекичка. Тя се установява по северните склонове на Стара планина и полага..
В мобилното студио на предаването "Нашият ден" от град Габрово гостува 27-годишният хореограф и режисьор Иван Любомиров, който изпълнява и длъжността заместник-областен управител на Габрово. Той е също така член на инициативния комитет за възстановяването на ансамбъл „Габрово“. В интервюто той сподели важни аспекти около историята и бъдещето на..
Българското турне на "Семейно радио" през 2024 година продължава с директно излъчване от Габрово в кулминацията на честванията по повод 147 години от..
Един поглед в артпространствата – не само на Габрово, а и на душите. Артпространствата, които търсят отговор на всички въпроси, търсят изчистването на..
Българското турне на "Семейно радио" през 2024 година продължава с директно излъчване от Габрово в кулминацията на честванията по повод 147 години от..
Ел. поща: hristobotev@bnr.bg