Според народните вярвания Баба Марта олицетворява слънцето и пролетта. Месец март неслучайно е наричан Женския месец и отново е символ на зачатието на пролетта и земята, която ще роди лятото и плодородието.
В миналото българите вярвали, че когато Баба Марта се засмее, навън ще е слънчево и топло, но разсърди ли се, задухва силен вятър и облаци закриват слънцето. Именно затова огромна част от традициите и обичайте, свързани с този ден и месеца като цяло, са посветени на омилостивяването на Баба Марта.
Поверието гласи, че на 1 март тя спохожда хората и посевите, облечена е в червен сукман, червени чорапи и червена забрадка. Хората вярвали, че старицата ще влезе само в чиста и подредена къща, и по тази причина в края на февруари, семействата почиствали домовете си много старателно. Мартеницата е един от най-обичаните български символи.
В село Мурено, Община Земен, Област Перник на днешния ден започва "Фестивал на мартеницата". Началният час на този фестивал е на днешния 1 март от 11:00 часа в галерията на читалището.
Той се организира за първи път и е дело на Калоян Димитров, познат с артистичния псевдоним – Поло Оконе. Той е физик по образование, занимава се с философия, психология, пърформанс, рисува… Живее в селото от три години и има за цел да възроди културната дейност там, разработвайки проекти, свързани със социалната инфраструктура и общественото изкуство.
Взел е решение своето място и реализация в инициативата да намерят изложби, фестивали, социални инициативи, събития от съвременното изкуство, театри и музикални проекти. Идеята е събитието да стане част от ежегодния културен календар на Народно читалище "Никола Вапцаров 1949" в село Мурено.
В ефира на "Нашият ден" Калоян Димитров споделя, че "Фестивалът на мартеницата" е част от културния календар на читалище “Никола Йонков Вапцаров“ на село Мурено. "Това е една моя инициатива, която исках да осъществя отдавна и сега имам тази възможност".
"Фестивалът съдържа няколко основни линии, които са задължителни за всеки такъв формат. Той е доста широк и обхватен, но когато си говорим за “Фестивала на мартеницата“, произведението от един артист е доста стеснено. Знаем, че имаме мартенички, които закачаме по себе си и такава инициатива може да се сведе до някакви по-битови неща“, казва той.
Неговото предложение за Фестивала е да се разшири формата колкото е възможно повече. Могат да участват артисти с творби в различни жанрове – стихотворения, филми, инсталации, пърформанси. "Нямаме ограничение на формата".
Тъй като е невъзможно да се съберат всички участници в един ден, той измисля форма на "неприсъствено участие". "Много хора ни пратиха произведения, които да сложим във Фестивала. Всички участват с много голямо желание, те просто участват, защото е много интересно да направиш нещо, свързано с този празник", посочва още Димитров.
Фестивалът на мартеницата в село Мурено представлява не само събитие за радост и общуване, но и начин да се оживи и подпомогне културният живот в селската среда. Освен това, инициативата на Калоян Димитров предлага разнообразие и интеграция на различни изкуства в един културен контекст, като по този начин обогатява и разнообразява преживяванията на участниците и посетителите.
Чуйте разговора в звуковия файл.
На 16 август 1979 г. в София е открита първата Международна детска асамблея "Знаме на мира" с девиз "Единство, творчество, красота" и основен принцип: "Всеки може да бъде творец в Асамблеята на мира". Асамблеята продължава до 25 август 1979 г . Организирана е по инициатива на председателя на Комитета за култура Людмила Живкова, а неин..
Павло Христофоров е роден в Киев, Украйна, и е потомък на българи от Запорожката област. Музикалният му път започва още на 10-годишна възраст, когато постъпва в музикално училище, а любовта му към музиката бързо се превръща в страст. Преди девет години Павло пристига и се установява в България. Въпреки че професионално работи в IT сектора, той не..
Неотдавна в страната ни бе завършен преглед на частното пенсионно осигуряване, извършен съвместно от няколко български институции и Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР). По този повод в ефира на предаването "Нашият ден" бе поканена Диана Йорданова , заместник-председател на Комисията за финансов надзор, която сподели..
През август в ефира на предаването "Нашият ден" припомняме някои от най-ярките интервюта и разговори. Такова е интервюто със Смилен Марков, преподавател по християнска философия във Великотърновския университет "Св. св. Кирил и Методий", излъчено през януари. В рамките на рубриката "Разговорът" на предаването Марков предлага философски анализ..
През лятото много млади българи, живеещи в чужбина, се завръщат в родината си, за да се насладят на топлината и атмосферата на българското лято и да прекарат време със своите близки. Програмата "Полет към дома", създадена от националния авиопревозвач, предлага именно такава възможност – да улесни завръщането на сънародниците ни за летния сезон...
Павло Христофоров е роден в Киев, Украйна, и е потомък на българи от Запорожката област. Музикалният му път започва още на 10-годишна възраст, когато..
Седмата по ред експедиция на палеонтолозите от НПМ-БАН приключи успешно. Учените се натъкнаха на 30 нови вкаменелости до находището на динозаври и друга..
Неотдавна в страната ни бе завършен преглед на частното пенсионно осигуряване, извършен съвместно от няколко български институции и Организацията за..
Ел. поща: hristobotev@bnr.bg