Преди 34 години, през 1989-та, днешният 10 ноември сложи край на един 45-годишен период в новата история на България и постави началото на Прехода.
Генералният секретар на БКП и председател на Държавния съвет (тогавашното правителство) Тодор Живков, който управляваше еднолично страната в продължение на 33 години, беше свален от власт чрез вътрешнопартиен преврат по време на пленум на централния комитет на партията. Това даде началото на процес на политически промени в страната и преход към демокрация и пазарна икономика.
"Този ден беше очакван от всички и особено от нас, които работехме в партийните структури. Доста преди провеждането на самия пленум се говореше, че се подготвя един пленум, на който ще има много важни исторически решения и под сурдинка се говореше, че се очаква оставката на генералния секретар на централния комитет на партията Тодор Живков. Същия ден от сутринта се чувстваше някаква напрегнатост, в партийния комитет обичайно си вървеше работата, но се очакваше новината. Секретарят на общински комитет на партията ме срещна в коридора и ми каза. Ние, особено по-младите партийни работници, приехме новината с радост и с надежда, че нещата в България могат да тръгнат по нов път, който да доведе до подобряване на ситуацията, защото вече се усещаше, чe икономически не е добре". Това разказа в ефира на Радио Кърджали Милан Миланов, който по онова време е на щатна работа като завеждащ отдел в Общинския комитет на БКП в Кърджали.
Тогава надеждите са били, че задаващите се кризи ще бъдат преодолени, недъзите ще бъдат изправени и ще се тръгне по един нов път, който да доведе до просперитет на нацията и до облагороден "социализъм с човешко лице", спомня си Милан Миланов.
Надеждата за това се появява още с идването на Михаил Горбачов начело на комунистическата партия в Съветския съюз и периода на гласност и перестройка. В България обаче вятърът на промяната вее по-бавно и по-слабо. "Хората живееха в едно общество, при което нямаше свобода на словото, нямаше възможност да се изявяваш свободно. Имаше една уравниловка в техния икономически живот и социален статус. И имайки предвид западния начин на живот, за който си правихме изводи по филми основно и по прочетени материали, книги и така нататък, хората жадуваха това да се случи и при нас, да се пътува свободно, да се живее свободно. Всичко това доведе до тези промени, но, за съжаление, ми се струва, че специално за нашата страна се подходи по много драстичен краен начин във времето на прехода", коментира Милан Миланов. И уточни, че визира крайното и тотално отрицание на всичко направено до момента.
"Ние се опитахме да приложим закон за тоталното отрицание на миналото. Не се опитахме нещо положително от онзи период и то основно в социалната сфера да го пренесем или да го пригодим към новите условия. Само да напомня за така наречените ликвидационни съвети, приети със закон в земеделието и ние го обърнахме земеделието до дървеното рало, до отделната нивичка с един-два декара, докато светът вървеше към уедряване, комасация на земята...", припомни Миланов. За него това е голямата грешка на прехода в икономическата област, която доведе дотам, че сега България не произвежда, а внася земеделски продукти.
Другата голяма грешка е, че по време на прехода се допусна да се сринат двата основни стълба на социалната сфера - здравеопазването и образованието.
"Ето, статистиката показва, че около половината от завършващите средно образование в момента са функционално неграмотни. Сега може в конституцията да е записано, че всички имат достъп до безплатно здравеопазване. Ами вижте, няма няма начин да не си платиш, не говоря само за лекарствата, човек постъпвайки в болница може да е хоспитализиран за един ден, за два дена по пътеката. И прави доплащане. Здравеопазване няма от държавата. Сега здравеопазването го превърнахме в търговия, защото лечебните заведения са търговски дружества. Затова не бива да ни учудва носталгията на хората по времето отпреди 10 ноември", коментира Милан Миланов.
По дух и демократизъм сме много далече от американците и все още не сме ги стигнали, направи препратка Миланов към популярната песен на Тодор Колев "Как ще ги стигнем американците".
"Сега се наложи едно такова понятие "политкоректно", нали така? Означава, ако искаш да бъдеш харесван, да просперираш, трябва да говориш онова, което ще се хареса на тези, които управляват, и ще се хареса и на онези, към които ние сме се приобщили, сме партньори. Ако изразиш малко по-различно мнение, значи няма перспектива, по някакъв начин ще бъде потисната, не физически, разбира се, но ще се създаде затруднение в развитието. Това ме притеснява, защото това е далече от разбирането за демокрация", каза Милан Миланов. Той припомни, че преди 1989 г. също хората си налагаха автоцензура и внимаваха какво къзват, къде го казват. Сега е подобно, според него.
"Сега имаме определени постижения като общество, но не е онова, на което всички се надявахме", категоричен е Милан Миланов.
Целият разговор може да чуете в прикачения звуков файл.
Традиционният седми поред Фестивал на лешояда в Маджарово тази година ще се проведе в периода 6-8 септември и ще започне в петък вечерта с концерти на групите "Карандила" и "ЗоР МаЖор". Това съобщи за Радио Кърджали Нели Найденова от фондация "По-диви Родопи", организатор на тридневното събитие. Игри, презентации, прожекции на филми, изложба,..
26 кандидати са допуснати до втория етап на конкурса за директори на училища в област Кърджали. Те ще се борят за 15 директорски места в основни и средни училища и професионални гимназии. Общо подаденият брой заявления до крайния срок е 32. Това съобщи за Радио Кърджали началникът на Регионалното управление по образованието Ангелина Костова...
Язовир „Студен кладенец“ е пълен на 55 процента от обема си, водата в яз. „Кърджали“ е дори повече – почти 65 %. Това съобщи за Радио Кърджали областният управител Никола Чанев. Той уточни, че актуални данни за състоянието на всички язовири е публикувана на сайта на Министерството на околната среда и водите. „Дали ситуацията е..
Община Смолян има значителни успехи за постигане на по-добро качество на атмосферния въздух в резултат на намаляване на фините прахови частици. Това е свързано с многото кандидати домакинства, които са поискали да сменят старите си печки на твърдо гориво с нови уреди на пелети и на ток. В момента общината реализира втора фаза по проекта ,..
Ако бай Хасан от Джебелско село види на живо някъде Ахмед Доган, ще му каже да си тръгва вече. Това мнение изказа пред Радио Кърджали Гюнер Тахир – председател на Национално движение за права и свободи и бивш зам.-председател на ДПС. Според него, след Тодор Живков, Доган е вторият политически лидер в България, който е начело на една..
Ситуацията в държавата в момента е тежка ,намираме се в конституционна и политическа криза, каза в ефира на Радио Кърджали областният координатор за Кърджали и Хасково на ПП "Възраждане", депутататът Георги Георгиeв. Той добави, че " Всеки едни избори променят много ситуацията в държавата. Виждате, че след последните избори не само се..
Според проф. Юксел Йозкан, бивш депутат в турския Меджлис и бивш дългогодишен председател на изселническа организация "Балгьоч" , разцеплението в ДПС ще стимулира изселниците и те ще са по-активни на предстоящите избори. „Разцеплението в ДПС ще задълбочи политическата криза в страната. Разбира се, това пък от своя страна ще се отрази и на..
Кърджали 6600
бул. България 74
036 122 478