"Във времена на криза и несигурност нараства невероятно очакването някой експерт, някой от екрана да даде ясни и прости истини, които като че ли ще оцелеят дълго във времето", казва доц. Васил Гарнизов, преподавател по социална и културна антропология в Нов български университет.
Като човечество сме минали през много епидемии, които са ни обричали на социална дистанция, подчерта Гарнизов, визирайки епидемиите от чума и холера, както и испанския грип.
„Епидемии, които са отнасяли милиони жертви и десетки милиони заразени. Да, временно са преставали хората да общуват, временно са преставали да се прегръщат и ръкостискат. Минава кризата и старите, трайни жестове се възстановяват. Дали сега след този криза ще изчезне ръкостискането, може да каже само историята.“
Пандемията ни променя много сериозно поне в три отношения – как мислим света и себе си, как се отнасяме към себе си и към другия и какво ценим, смята антропологът.
„Тази пандемия ни кара да се чувстваме крайно несигурни. Ние не знаем какво да мислим за ситуацията. Не знаем кога, как тия неща ще свършат. Не знаем ние ще бъдем ли засегнати и кога, близките ни ще бъдат ли засегнати и как. Какво да се прави, какво да не се прави, кое е правилно и кое е неправилно. Много базови жестове от нашето всекидневие изведнъж стават безсмислени и увисват във въздуха. Ставаме малко като кукла на конци. В такава ситуация умът на повечето хора се затваря и ушите им започват да чакат много ясни и прости напътствия, предложения за много ясни и прости решения. Засилва се много класификационното мислене, черно-бялото мислене, изчезват нюансите, изчезват фините детайли на мисълта и поведението.“
В тази ситуация, поради очакването за яснота, много по-лесно се „харчи“ авторитарното управление, отколкото мекото насочване или самоуправлението на хората, подчерта Васил Гарнизов.
„Очакването ни някой друг да поеме отговорността, да има ясна визия, да вземе ясно решение и да го направи вместо нас е свързано и с още едно нещо – в момента, в който ние станем несигурни, в който се разпадне всекидневния ни свят, в много по-голяма степен започваме да се центрираме върху групата и да пренебрегваме индивида. Всеки е уязвим – и бедни, и богати, и хора с възможности, и без възможности – в един момент индивидуални ценности като състезание, индивидуален престиж, успех, популярност, власт се избутват настрани, за да се пъхне на преден план подкрепа, солидарност, съгласие… обаче и конформизъм. От една страна очакваме силна ръка да реши проблемите, от друга страна притискаме индивида да отстъпи на заден план и бутаме напред комформизма. Груповите ценности получават много мощна подкрепа, докато индивидуалните отиват на заден план. В този момент изпъкват авторитарните фигури. Целият въпрос е ние доколко и как можем да ги търпим след като свърши кризата.“
Според Гарнизов след края на кризата обществото ще жадува разгул и свобода, ще иска да компенсира неглижирането на индивида. „И дали авторитарният тип лидер, по-твърдият тип лидер ще може да се харчи в една следкризисна ситуация – това е голяма загадка...“
Целия коментар чуйте в звуковия файл.ЕС върви към осъществяване на идеята за кръгова икономика. Вследствие на това от 18 юли е въведен регламент с нови правила за екодизайн на устойчиви продукти , в който мебелите са отбелязани като приоритетен продукт. Регламентът ще започне да се изпълнява не по-рано от 2028 г. Това посочи в интервю за БНР проф. Васил Живков, председател на..
В процес на публично обсъждане е промяна, която ще позволи на студентите да се обучават дуално, като паралелно работят във фирми под ръководството на ментори и получават възнаграждение за практиката си. Това обясни пред БНР Ангел Стойков, председател на Националното представителство на студентските съвети (НПСС). НПСС от много време..
Да бъде издигнат паметник на инженер Иван Иванов в София, предлага общинският съветник от "Синя София" проф. Вили Лилков. Решение за това има още преди 13 години, което до този момент не е изпълнено. Инж. Иванов е кмет на столицата в периода май 1934- 9 септември 1944 година. "Решението е преди повече от 10 години. Паметникът да се..
Плевенският фотограф Любомир Бенковски - Бенджи спечели най-високото отличие в тазгодишния XI Международен фотосалон Пловдив 2024. Международното жури присъди на Бенджи Златен медал на Международната федерация за фотографско изкуство - FIAP и купата на салона за фотографията „Потоп 1“. Бенджи е добре познат във фотографските среди, работил е за..
През 2024 та се навършиха 20 години от началото на разкопките на праисторическия солодобивен и градски център Провадия-Солницата (5600-4350 г. пр. Хр.). Започна поредният, двадесети сезон на археологическите проучвания и екипът, ръководен от проф. Васил Николов от Националния археологически институт с музей на БАН е вече на терена...
Трявна предлага удоволствия и изкушения, които се простират далеч извън клишето на културния туризъм на малкия възрожденски град. Тук можете да опитате специа лна селекция вино, произведено в Трявна и специална бира, направена в Трявна. Виното има серия Сокай , посветена на уникалния женски накит, заради който тревненки са ходели с високо и..
"По стария път на керваните за Беломорието" е излет, който правят днес жителите на село Петково и околните села в Смолянско. Местни жители и гостите им вървят по пътя на своите предци, който ги е свързвал преди повече от 500 години със земите на Беломорска Тракия. Много занаятчии, овчари и търговци са изкарвали прехраната са своите..
Българският хелзинкски комитет намира публикуването от варненската структура на партия "Възраждане" на списъка с учители, подписали писмо в опозиция на..
"България е завладяна държава. Ние сме мутренска, мафиотска държава . Всички хора са убедени, че сме мутренска, мафиотска държава. Корупцията седи..
"Това действие на пожар в българското законодателство е нещо, което не изглежда нормално - на пожар да се правят нещата." Това мнение изрази..