Предисторията на този казус, свързан с културното ни наследство, започва през 2007 г., когато по време на строителни работи в Балчик археолозите откриват храм на Великата Богиня Майка на боговете, Кибела.
Храмът е част от архитектурен комплекс, подобен на Помпей в Италия. И докато последният посреща хиляди туристи всяка година от целия свят, то храмът на Кибела в Балчик вече 12 години чака и се надява да получи вниманието и грижите, които заслужава.
Находките, открити през 2007 година в Балчик, са реставрирани и консервирани и са изложени в Историческия музей в града. Това са повече от десет цели или полузапазени мраморни статуи на Афродита, Пан, Посейдон, Дионис, епиграфски паметници, над 200 монети, глинени лампи и други. Самият храм е обявен за национален паметник на културата – той е държавна собственост, но върху частен имот.
Започва размяна на писма между общината, министерството на културата и собствениците… а междувременно храмовият комплекс се руши и потъва, завличайки и околните къщи.
"Жалкото е, че в един момент ние, общината, и Историческия музей – да, реставрирахме находките, движимите културни ценности, но самата архитектура остава в частния имот и ние там не можем нищо да направим. Освен аз да отида и да го почистя, както правя всяка година по няколко пъти. Архитектурата долу се руши, храмът се руши, преддверието е вече в наистина отчайващо състояние. Беше нормално да бъде експонирано, да бъде социализирано и да идват туристи при нас. Когато печелим ние и община Балчик, печели и България. Там има нужда и от укрепване, защото е много опасно за съседния парцел", каза за БНР Радостина Енчева, директор на Историческия музей в Балчик.
"Всичко сме склонни, стига да се пази културното наследство, да се развива, да се социализира. Склонни сме и да си го вземем всичко и да го донесем тук в "Двореца". Значи за 15 дни ще го организираме. Ако не се разберат общината със собственика, ние сме склонни да подкрепим всяка добра идея за развитието, в крайна сметка и на Балчик, и на региона, и на културния туризъм, и на съхранението за паметта на такъв прекрасен обект. Обаче, ако не могат да се разберат на място, взимаме ги нещата и ги носим тук, за 15 дни" – каза министърът на културата Боил Банов.
Но за да не затънем в този 12-годишен казус, ето какъв е коментарът на юриста в студиото на „Нашия ден“ Ивана Мурджева:
„В правното регулиране и решаване на казуси максимата „по-добре късно, отколкото никога“ не важи. Има ситуации, в които закъснението е равносилно на нанасяне на щета."
Ивана Мурджева задава по-широката рамка, контекста, в който се развива този конкретен случай, както и всеки друг, свързан с културното наследство. И не само…
От години сред експертите се говори за законодателна инфлация. Изразът е изкован в далечната вече 1999 г. и представя идеята, че
Когато законът стане бъбрив, гражданите стават разсеяни. От твърде много норми се отказваме да спазваме каквито и да било норми.
Актовете стават огромни и трудноразбираеми, често зконодателната норма е лошо редактирана – трудно се чете и разбира.
Законът за културното наследство от приемането си през 2009-а до 2019-а той не е бил изменян единствено през 2015 г. Тоест се намираме в режим на свръхрегулация, която на практика спира движението. Междувременно храмът на Кибела, както и десетки други обекти от световна значимост, се рушат, а както отбелязва Ивана Мурджева:
Археологията не е от възобновяемите източници
Отношението ни към материалното културно наследство е отражение на отношението ни към нематериалното културно наследство. Начинът, по който регулираме средата си, е начинът, по който живеем всички, го живеем и изпитваме на гърба си.
Оказва се, че регулирането и увеличаването на количеството преписки, инфлацията на законност води до дефицит на отговорност.
Преписките правят страните невидими. Размяната на писма е декларация на намерения" – е тъжната констатация на експертите.
През август в "Нашият ден" припомняме едни от най-интересните разговори, прозвучали в ефира на предаването. Сред тях е този с 88-годишния Петър Шойлев, наскоро завършил докторантура във Факултета по журналистика на Софийския университет "Св. Климент Охридски". Той доказва, че никога не е късно да се учиш и да се стремиш към нови върхове...
Преди 129 години на Черни връх е основан Българският туристически съюз от Алеко Константинов. За заветите на Щатливеца и бъдещето на планинския туризъм в България разговаряме с Лъчезар Лазаров – изпълнителен секретар на БТС. Организираното туристическо движение цели участниците в него да опознават България, като същевременно култивират в..
За втора поредна нощ руската армия осъществява масирана атака срещу Украйна с ракети и дронове. Вчерашният ден бе белязан от удари по енергийни съоръжения и критична инфраструктура в най-малко 10 региона на страната. Ракетен удар в град Кривой Рог доведе до смъртта на двама души. Съединените щати осъдиха действията на Русия, като президентът Джо Байдън..
Как се прави маджун или петмез от захарно сорго? Фондация "Ботаника Лайф" съхранява традицията за производство – разказва в "Нашият ден" учредителят Апостол Апостолов . Маджунът изчезва в нашето съвремие, тъй като малко българи отглеждат захарно сорго и познават технологията за обработката му. В миналото в много села е имало маджунарни,..
"Наистина температурите, които наблюдаваме, както на атмосферата, така и на водата, са екстремални през последните години и близки до тропичните. Не..
Искате ли да общувате с дигитален двойник на ваш близък или любим човек? Бихте ли позволили вашите близки да общуват с ваш дигитален двойник след..
Испанският хореограф, танцьор и преподавател Хуан Карлос Отеро пристига след броени дни в нашата страна. В София той ще води първия за България..
Ел. поща: hristobotev@bnr.bg