Опитът на човечеството с различни заразни заболявания показва, че при резки климатични промени са възниквали най-големите епидемии. Промените в температурата, валежите и влажността на въздуха оказват ефект върху разпространението на инфекциозните заболявания.
У нас очакванията са за топло и сухо лято с температури около градус над обичайните и до 70-80% от средните валежи за сезона – каза климатологът проф. Георги Рачев.
В разговора за корелацията между климат и вируси участва и проф. Радостина Александрова, д-р по вирусология към БАН.
Връзката между климатичните промени и разпространението на вируси се усложнява от участието и на редица други фактори.
Световната метеорологична организация наскоро предупреди, че около 22 милиона души са били принудени да променят мястото, на което живеят, заради екстремни метеорологични условия през 2019 г., спрямо 17,2 милиона година по-рано.
Фактори като миграция, промени в екосистемите и поведението на дивите животни влияят върху разпространението на зарази.
"3 от 4 нововъзникващи болести идват от животните – нашата дейност е от ключово значение как ще се държат и хора, и животни", каза проф. Александрова и обърна внимание на факта, че неслучайно вирусът тръгна от Ухан в най-студените, сухи месеци от годината.
Глобално и локално
В бъдеще човечеството ще продължи да се изправя пред предизвикателствата, които промените в климата в резултат на човешката дейност причиняват. В локален план е важно да продължаваме да спазваме дистанция и лична хигиена.
Колкото до уроците, които можем да извлечем, добре е да осъзнаем, че живеем в свързан свят, в който дейността на хората оказва влияние върху природата. Трябва да отхлабим хватката, в която впримчваме живота на земята.
Да уважаваме науката. Да уважаваме лекарите и да не забравяме, че разполагаме само с този свят.
Излекуването на бесноватия момък от евангелското четиво за днешната 10-а неделя след Петдесетница става по молба на баща му. Чудното излекуване на бесноватото момче прави силно впечатление на всички присъстващи. Христовите ученици, помолени от бащата да помогнат на сина му, не успяват да го сторят. На въпроса им: "Защо не можахме ние да го..
През месец август, предаването "Нашият ден" предоставя възможност на своите слушатели да си припомнят някои от най-запомнящите се интервюта, излъчени през годината. Сред тях се отличава разговорът със световноизвестната пианистка Росица Банова. В това специално интервю, Банова разкрива детайли от своята житейска и професионална история, представяйки..
В рубриката "Мигранти с таланти" днес ви разказваме историята на Ейми Ан Сабела – американка от Ню Йорк, която мечтае да стане българска баба. Родена и израснала в Ню Йорк, Ейми Ан Сабела прекарва голяма част от живота си там, но събитията на 11-и септември я принуждават да преосмисли приоритетите си в живота. "Разбрах, че животът може да се промени..
През 2024 година се отбелязват 40 години от началото на празниците на изкуствата "Аполония", които за първи път се състояха през 1984 година в живописния град Созопол. Фестивалът, създаден с цел да покаже постиженията на българските творци и да подкрепи новите идеи и експериментални проекти в различни изкуства, се е утвърдил като значимо културно..
Един от акцентите на тазгодишната "Аполония" в Созопол е представянето на третата част от книгата за БТА "Събития от архивите" – 1898-2023. Миналата година пак на Празниците на изкуствата бяха представени първите две части от поредицата "125 години Българска телеграфна агенция". Те вече са депозирани в Конгресната библиотека във Вашингтон...
Изложба " Спирка София’70 " с архивни фотографии от Панайот Бърнев в пространството за изкуство DOT София канят публиката между 3 септември и 5..
1 септември Свири Словашката филхармония с диригент Томаш Нетопил. 3.00 часа – Йоханес Брамс (1833-1897), Концерт за цигулка в Ре мажор, оп. 77. Солист:..
В "Покана за пътуване" излъчихме като сериал разказите на художничката Петя Илиева за петседмичното ѝ пътуване из Куба, Бразилия и Аржентина. Неусетно..
Ел. поща: hristobotev@bnr.bg