Над 50 организации от международното движение срещу фермите за кожи призовават правителствата да затворят фермите за норки.
Всичко започва в Нидерландия на 26 април, когато вирусът SARS-CoV-2 (причиняващ Covid-19) е идентифициран у животни в две ферми за норки в Холандия. На 19-и май първи работник във ферма за норки прихваща Covid-19, на 28-ми май започва задължително тестване във всички ферми за норки в страната. На 3-ти юни правителството решава, че животните в инфектираните ферми ще бъдат принудително избити като мярка срещу риска фермите за норки да се превърнат в “резервоар за SARS-CoV-2”. Рискът е потвърден от експерти по ветеринарна медицина и инфекциозни заболявания.
Досега SARS-CoV-2 е идентифициран в 17 холандски ферми за норки. Световната здравна организация признава, че това може да са първите известни случаи на предаване на вируса от животни върху хора.
Организации за защита на животните от много страни по света призовават своите правителства за затваряне на фермите за норки като потенциални огнища за Covid-19 и други нови инфекциозни и зооносни заболявания.
В Нидерландия се отглеждат 4,5 млн. норки в 128 ферми. Там още през 2013 г. е приета Забрана на фермите за норки, но е даден гратисен период до 2024 г.
На 23 юни 2020 г. следобед Камарата на представителите на парламента на Нидерландия гласува забраната на развъждането на норки, законът забранява отглеждането на животните, а също и вноса и износа на норки. Всички ферми за норки в Нидерландия трябва да спрат функциониране до края на тази година.
Сега всички ферми за норки в страната подлежат на задължително тестване. Незаразените ферми са задължени всяка седмица да предприемат унищожаване на труповете на “естествено” умрели животни при засилени мерки за биосигурност.
Петя Алтимирска, председател на сдружение КАЖИ (Кампании и активизъм за животните в индустрията), които от 2 години водят кампания за забрана на добива на ценни кожи в България, коментира.
„Връзката между злоупотребата с животните и общественото здраве е ясна и доказана от учените и експертите. Дали обаче политиците ще признаят тази връзка, е друг въпрос. Всичко започна в Холандия във ферми за норки, но вече има случаи на заразени животни във ферми за норки и в Дания – в две ферми, а има и случай на заразени работници в испанска ферма за норки. Дания е най-големият европейски производител на кожи от норки с около 800 ферми за норки, а в момента там се правят проверки само на 120 от тях.
Над 600 000 норки са вече унищожени в Нидерландия.
Това са първите случаи на доказано заразяване с вируса на Covid-19 на хора от животни. До този момент не е ясно как точно са се заразили норките. Човешкият коронавирус е различен от този при животните. Но при норките е доказано, че те са заразени с човешкия щам на коронавируса.“
В България се отглеждат около 132 000 норки в две ферми. По-голямата ферма се намира до с. Маджерито, Старозагорско, и там се отглеждат 129 000 норки.
Още на 14 май във връзка с първите случаи на Covid-19 във ферми за норки в холандски ферми сдружение КАЖИ – Кампании и активизъм за животните в индустрията, изпрати сигнал до министъра на здравеопазването и Националния оперативен щаб.
КАЖИ зададе над 20 въпроси на МЗ и НОЩ и експертите по биосигурност, свързани с потенциалните възможности за разпространение на коронавирус в съществуващите ферми за норки у нас, за липсващата програма за заразни заболявания при норките, както и настоява за своевременно и компетентно становище по въпросите, предават от сдружението. До този момент няма отговор или реакция по сигнала.
Въпреки това в България продължава отглеждането на хищници заради кожите им, капацитетът на фермите расте, а вече е известно, че норките са преносители и на вируса на Covid-19.
Каква е ситуацията у нас?
„Норките са много податливи на заразни заболявания. Още през 2017 г. Центърът за оценка на риска по хранителната верига – ЦОРХВ предупреждава, че фермите за норки представляват риск за общественото здраве. През февруари тази година ЦОРХВ отново дава подобно становище.
129 000 са норките, отглеждани в по-голямата ферма за норки у нас – тази до село Маджерито, Старозагорско.
Собствениците на птицекомбината „Градус“ са собственици и на тази ферма за норки, а над 20 работници от птицекомбината бяха наскоро диагностицирани с Covid -19.
Никой не е правил изследвания на биологичните отпадъци от птицекомбината.
Биологичните отпадъци от птиците в „Градус“ – пилешки глави, черва и крака – се използват за изхранване на норки.
Никой не намира за основателно да провери това потенциално огнище на Covid -19.
Все още няма приета програма за надзор на заразните заболявания при животните. Няма превенция, собствениците на фермите за норки не знаят какви стъпки трябва да предприемат, ако имат заразени животни. А и никой не ги задължава да тестват животните.
По нашия сигнал все още няма никаква реакция.“
Фермите за ценни кожи са забранени в Обединеното кралство от 2003 г. , вече са приети забрани за такива ферми в: Австрия, Белгия, Босна и Херцеговина, Чехия, Хърватия, Северна Македония, Норвегия, Люксембург, Сърбия, Словакия, Словения. Правителството на Ирландия наскоро потвърди намерението си да приеме забрана на фермите за кожи. Такива ферми продължават да работят в други страни. Китай, Дания, Финландия и Полша са най-големите производители.
В България, Литва, Черна гора и Украйна са внесени законопроекти за забрана на фермите за ценни кожи.
У нас на 22 юни 2018 г. в парламента е внесена подписка с 51 234 подписа за забрана на фермите за ценни кожи в България. До момента този законопроект не е приет.
В целия свят над 100 милиона животни се убиват всяка година само заради кожите им.
В България работят 2 ферми за норки с капацитет над 132 000 животни годишно, очевидно няма воля за приемане на законопроект за забрана на фермите за ценни кожи у нас.
През месец август, предаването "Нашият ден" предоставя възможност на своите слушатели да си припомнят някои от най-запомнящите се интервюта, излъчени през годината. Сред тях се отличава разговорът със световноизвестната пианистка Росица Банова. В това специално интервю, Банова разкрива детайли от своята житейска и професионална история, представяйки..
В рубриката "Мигранти с таланти" днес ви разказваме историята на Ейми Ан Сабела – американка от Ню Йорк, която мечтае да стане българска баба. Родена и израснала в Ню Йорк, Ейми Ан Сабела прекарва голяма част от живота си там, но събитията на 11-и септември я принуждават да преосмисли приоритетите си в живота. "Разбрах, че животът може да се промени..
През 2024 година се отбелязват 40 години от началото на празниците на изкуствата "Аполония", които за първи път се състояха през 1984 година в живописния град Созопол. Фестивалът, създаден с цел да покаже постиженията на българските творци и да подкрепи новите идеи и експериментални проекти в различни изкуства, се е утвърдил като значимо културно..
Един от акцентите на тазгодишната "Аполония" в Созопол е представянето на третата част от книгата за БТА "Събития от архивите" – 1898-2023. Миналата година пак на Празниците на изкуствата бяха представени първите две части от поредицата "125 години Българска телеграфна агенция". Те вече са депозирани в Конгресната библиотека във Вашингтон...
През август в "Нашият ден" припомняме едни от най-интересните разговори, прозвучали в ефира на предаването. Сред тях е този с Николина Гурдева , доскорошен учител, която споделя своите наблюдения върху непрекъснато променящата се роля на учителя в съвременната образователна система. С нарастващите изисквания и бързите промени в обществото, Гурдева..
"Обичам те, защото те познавам" – с тези думи жителите и гостите на Баня, Карловско, празнуват 22 години от обявяването на населеното място за град. За..
Пейо Яворов, един от най-значимите български поети-символисти, напуска Анхиало, днешно Поморие, през 1898 г., но не преди да сподели със сестра си..
Симфоничният оркестър на Българското национално радио открива официално тази вечер четирдесетото издание на Празниците на изкуствата "Аполония" в Созопол...
Ел. поща: hristobotev@bnr.bg