Има ли курс към затваряне на икономиките? Става ли цифровата валута господар на бъдещето? Какви са новите стандарти на риска, статистиките и влиянието на енцикликата на папата върху световната икономика през 2020? Икономистът доц. Григор Сарийски прави своя анализ в "Нашият ден":
"Действително имаме статистики, на които все по-трудно можем да се доверим. Да приведем един пример от българската статистика – достатъчно е да погледнете данните за БВП през второто тримесечие и виждате голямото разминаване между различните компоненти на растежа, които се докладват там. Поради това, че колебанията в икономическите параметри са твърде големи, се получават и разминавания – но това далеч не е единствената причина. Статистиката е нещо, на което все по-трудно ще се доверяваме... А и в крайна сметка всеки български гражданин усеща ограничаването на доходите по джоба си."
Доц. Сарийски даде за пример, че делът на хората, които забавят плащанията си на комуналните услуги, е по-голям от този през 2008 г. – "Не можете да кажете, че един народ е по-богат, при положение че не може да си плати тока и парното..." Той допълни, че и в световен план голяма част от икономическите агрегати са твърде окрупнени. Забелязва се маскиране на неблагоприятни тенденции.
2020 – курс към затваряне на икономиките?
"Ако икономиката беше човек, щяхме да определим случващото се с нея като състояние на раздвоение на личността. От една страна, виждаме курс към затваряне, към ограничаване на международната търговия (фронтмен е Донард Тръмп, но не само). Нещо подобно се случва през 1929 г. – често се прави паралел между тогавашната и сегашната криза, който аз смятам за неуместен по много причини.
Курсът към затваряне на икономиките не е отсега и не е резултат само от тази криза. Европа започна да се затваря за инвестиции от трети страни преди две години, за да не предаде стратегическите си предимства.
В същото време имаме обаче и обратните тенденции – ако погледнете глобалистичните форуми (като форума в Давос напр.), можете да видите едни постоянни призиви към все по-голямо отваряне на икономиките. Под предлог, че има грижа за проблеми като неравенството, несправедливото разпределение на ресурси и др. справедливи каузи, световният икономически форум призовава за отваряне на границите, което невинаги може да бъде добро за малкия човек – може да означава и дърпане назад и намаляване на стандарта на живот на местното население.
Енцикликата на папа Франциск от 3 октомври 2020 в Асизи, озаглавена „Fratelli tutti“ (Всички братя)
"Реформа на капитализма – нещо, към което призова икономическият форум в Давос. Обосновката беше, че капитализмът вече се износва, че не може да предложи нищо ново, че на практика единственото, което ни носи, е нарастващо неравенство. Почти за същите неща говори и папа Франциск в своята енциклика. Той каза, че в резултат от напредъка на капитализма има много негативни ефекти. Папата се опитва да обобщи проблемите, пред които е изправено модерното човечество. В параграф 12 например той говори за глобализацията като за нещо, което обединява света, но разделя хората. След това говори за образованието, което дава информация, но не истинско познание... за културната колонизация, за интересите на корпорациите, за политиката като маркетинг, за ролята на социалните мрежи... Интересни са препоръките, отправени деликатно, към реформа на международните институции.
На практика папата призовава към по-голяма глобализация, което е противоречиво. Папата не дава рецепти за това как да се справим с плащането на социалната цена. В параграф 129 казва, че отговорът на мигрантите трябва да бъде "Добре дошли! Ще ви осигурим защита и интеграция". А социалната цена, която плаща обикновеният европеец? Защото потърпевши от това не са елитите, а хората, към чиято братска любов папата призовава."
Доц. Сарийски предупреди, че препоръките на Светия отец могат да бъдат използвани с далеч не толкова чисти цели.
Днес отбелязваме 147 години от Шипченската епопея – Национално честване, свързано и с 90 години от освещаването на Паметника на свободата. По традиция в Националното честване се включват общественици, политици, граждани – най-вече хората на България, които тръгват в търсене на историческата памет и се обръщат и към себе си, помнейки историята...
Доколко историята днес определя поведението ни? Познаваме ли я? Дали наистина всичко това, което наричаме Шипченска епопея, показва нещо грандиозно, нещо извънредно? Дали наистина, 147 години по-късно, е в ежедневието ни, дали го носим в сърцата си, дали го предаваме на децата си? Българското турне на "Семейно радио" през 2024 година продължава с..
Българското турне на "Семейно радио" през 2024 година продължава с директно излъчване от Габрово в кулминацията на честванията по повод 147 години от Шипченската епопея и 90 години от освещаването на Паметника на свободата. Д-р Иван Христов , директор на Исторически музей - Дряново – разказва в "Семейно радио" за музейното дело, паметта и смисъла от..
През тази година се навършват 60 години от създаването на Архитектурно-историческия резерват "Боженци". Според легендата, селото е основано от болярката Божана, която през 1393 г., бягайки от превземането на Велико Търново, се укрива със семейството си в планината и стига до малка рекичка. Тя се установява по северните склонове на Стара планина и полага..
В мобилното студио на предаването "Нашият ден" от град Габрово гостува 27-годишният хореограф и режисьор Иван Любомиров, който изпълнява и длъжността заместник-областен управител на Габрово. Той е също така член на инициативния комитет за възстановяването на ансамбъл „Габрово“. В интервюто той сподели важни аспекти около историята и бъдещето на..
В киносалоните в България рядко се разпространяват филми от Европа и Азия. В предаването "Какво се случва“ Светлана Дамянова от София филм фест и..
Българското турне на "Семейно радио" през 2024 година продължава с директно излъчване от Габрово в кулминацията на честванията по повод 147 години от..
Един поглед в артпространствата – не само на Габрово, а и на душите. Артпространствата, които търсят отговор на всички въпроси, търсят изчистването на..
Ел. поща: hristobotev@bnr.bg