Планът за интегрирано развитие на общините е стратегически документ, разработен в съответствие с актуалната законодателна и стратегическа рамка за планиране на регионалното развитие и отразява специфичните особености на региона. Той предлага решения за социалните, икономическите и екологичните предизвикателства пред общините.
Какъв е смисълът на този документ и докъде стигнаха общините в приемането му за периода 2021-2027 г. и какви са инструментите за осъществяването на заложените в плана цели?
Темата коментира в “Нашият ден“ Людмила Величкова от Националното сдружение на общините:
“Това е най-важният средносрочен стратегически документ на общините, който дава посоката за развитие за следващите седем години. Периодът, в който трябва да се реализира и изпълни, е от 2021 до 2027 г., съгласно разпоредбите на Закона за регионалното развитие. Съгласно него плановете за интегрирано развитие на общините са част от системата на документи за стратегическо планиране на регионалното и пространственото развитие.
Разработва се за седем години, новото за този период, е, че те съвместяват в рамките на един документ елементите на общинските планове за развитие и на интегрираните планове за градско възстановяване и развитие, които действаха за предишния планов период.
Докъде стигнаха общините по приемането на плана?
Почти две трети от общините имат вече подобрени планове за интегрирано развитие на общините. Към края на септември от 265 общини, 175 имат приети планове, за останалите 92 в момента върви процесът на обществено обсъждане и предполагаме, че до края на годината всичките общини вече ще имат приети планове за интегрирано развитие на общината.
Крайният срок беше 31-ви март, но с оглед на това, че малко по-късно излезе правилникът за прилагане на Закона за регионалното развитие, забави се малко и актуализацията на националната концепция – Интегрираните стратегии на регионите от ниво 2. Тъй като общините подхождат изключително отговорно към разработването на този план, при някои от тях се получи забавяне.
Активност на жителите на общините при обсъждането на плановете
В по-голямата си част общинските администрации предприеха всички мерки, за да осигурят и да гарантират участието на гражданите и на останалите заинтересовани.
Повече за финансовите инструменти за осъществяване на плана, можете да чуете от Людмила Величкова в звуковия файл.
Програма за София е планът за интегрирано развитие на Столична община за периода 2021-2027 година. Стратегическият документ определя средносрочните цели и приоритети за устойчиво интегрирано развитие на общината.
Първият етап от разработването на Програмата включва пространен и задълбочен анализ на различните аспекти от градското развитие на София. Във втората фаза на процеса на базата на анализа се определят приоритетни зони за въздействие и конкретни мерки, които ще се реализират в София през следващия програмен период на Европейския съюз от 2021 до 2027.
Целта на Програма за София е да бъдат избрани най-аргументираните и необходими на града проекти, които са реалистични за изпълнение и имат ясно обоснован бюджет, срок на изпълнение и източници на финансиране чрез фондовете на Европейския съюз и други публични и частни инициативи.
Програма за София
На 14 октомври 2021 г. предстои общественото обсъждане на Плана за интегрирано развитие на София.
Кои са заложените в програмата за София 14 цели за развитието на Столична община, които имат най-голяма нужда от намеса в следващите 7 години?
Темата коментира в “Нашият ден“ Любомир Георгиев, директор на “Софияплан“.
“Целите на Плана обхващат различни аспекти от живота на града. Има цели и мерки, които обхващат подобряването на зелената система – улично озеленяване, паркове, разширяване на парковете и тяхното качество. Става въпрос за енергийното производство и внедряването на все повече възобновяеми източници и то на микрониво, на квартално ниво в града, което е абсолютно нова тема за София.
Кръговата икономика и аспекта на отпадъците – много трябва да подобрим разделното събиране и уползотворяването на този ресурс, това което наричаме боклук, всъщност си е цяла икономика.
Връзката между научните институции в София и бизнеса е много слаба и това също трябва да бъде подобрено. Имаме добър експортен потенциал, но ниска експортна реализация на самия град. Към това също сме предвидили мерки. Отварянето и улесняването на достъпа до данни е нещо, свързано по-абстрактно, но е свързано с възможността, както на бизнеса, така и на медиите, така и на изследователите да достъпват информация. Това също е заложено като цел и мерки.
Гъвкавото използване на сградния фонд на училища, детски градини, образователни институции, също е залегнало да бъде позволено през общински наредби и стимулирано, за да могат тези институции да изкарват допълнителни доходи и да се превърнат в общностни центрове.
Социално предприемачество и социални предприятия – фондации и неправителствени организации, които увеличават мрежата, която обхваща хора в затруднено положение.
Междублоковите пространства и по-комфортната градска среда. Обновяване на жилища. Става въпрос за дълбоко обновяване – да се прегледа конструкцията, да се видят инсталациите в сградата.
Повече за целите, предвидени в плана за интегрирано развитие на общините, можете да чуете от Любомир Георгиев в звуковия файл.
Един от акцентите на тазгодишната "Аполония" в Созопол е представянето на третата част от книгата за БТА "Събития от архивите" – 1898-2023. Миналата година пак на Празниците на изкуствата бяха представени първите две части от поредицата "125 години Българска телеграфна агенция". Те вече са депозирани в Конгресната библиотека във Вашингтон...
През август в "Нашият ден" припомняме едни от най-интересните разговори, прозвучали в ефира на предаването. Сред тях е този с Николина Гурдева , доскорошен учител, която споделя своите наблюдения върху непрекъснато променящата се роля на учителя в съвременната образователна система. С нарастващите изисквания и бързите промени в обществото, Гурдева..
Сред пророците св. Църква най-високо почита св. Йоан Кръстител. Той е свързващото звено между Стария и Новия Завет – последният пророк, който подготвя евреите за идването на Месията. Неговата памет се чества няколко пъти в църковната година , като на 24 юли се отбелязва неговото рождение, познато сред народа като Еньовден. На следващия ден след..
"Обичам те, защото те познавам" – с тези думи жителите и гостите на Баня, Карловско, празнуват 22 години от обявяването на населеното място за град. За традициите на селото и на града, добрите спомени от миналото и обнадеждения поглед към бъдещето разговаряме в "Нашият ден" с Иванка Близнакова , художествен ръководител на баненската група за..
През август в "Нашият ден" припомняме едни от най-интересните разговори, прозвучали в ефира на предаването. Сред тях е този с 88-годишния Петър Шойлев, наскоро завършил докторантура във Факултета по журналистика на Софийския университет "Св. Климент Охридски". Той доказва, че никога не е късно да се учиш и да се стремиш към нови върхове...
"Обичам те, защото те познавам" – с тези думи жителите и гостите на Баня, Карловско, празнуват 22 години от обявяването на населеното място за град. За..
Пейо Яворов, един от най-значимите български поети-символисти, напуска Анхиало, днешно Поморие, през 1898 г., но не преди да сподели със сестра си..
Две внушителни 4-метрови фигури – мъжка и женска – изпълват окото на крайбрежната алея на Созопол. Созопол – който вече е Аполония и посреща за 40-и път..
Ел. поща: hristobotev@bnr.bg