Законопроектът за държавен бюджет за тази година ще бъде обсъден на второ четене в ресорната парламентарна комисия. В него се залага дефицит от 4,1 % от очаквания брутен вътрешен продукт, което прави 5 милиарда и 900 милиона лева.
Темата коментира в “Нашият ден“ икономистът Щерьо Ножаров:
“Може да се каже, че е един сравнително нетипичен бюджет за последните години. Този бюджет има за цел, от една страна, да компенсира липсата на аванс в Плана за възстановяване и устойчивост, по някакъв начин да компенсира очакванията на бизнеса, на обществото, за тези пари, които трябваше да дойдат заради неодобрения План за възстановяване и устойчивост.
Това, което изглежда странно в този бюджет, е, че през 2019 г., когато имахме балансиран бюджетен дефицит, т.е. имахме темп на икономическия растеж от 4%. Сега с 4% бюджетен дефицит увеличаваме темпа на икономическия растеж само с 0,8%.
Това означава, че наливаме пари в една неефективна икономика, която не може да мултиплицира ефекта от този голям дълг. Бюджетният дефицит е дълг и бъдещо увеличение на данъците, тъй като той трудно се компенсира само от икономическия растеж.
Преди да бъде направен един такъв щедър бюджет, трябваше да се говори за икономически реформи, да има реформи в някои сектори и след като парите бъдат дадени и мултиплицират много повече ефекти.
Големите капиталови разходи на практика служат като буфер, защото те винаги се реализират не повече от 60%. Именно затова е предвидена актуализация в средата на годината, за да се види кои от проектите няма да се реализират и как да бъдат по-правилно разпределени парите."
Срочност
"Бюджетът по дефиниция е финансов план на държавата за една година. Той даже е поставен в контекста на една средносрочна бюджетна прогноза, която е 3-годишна. И вместо да гледаме нещата в 3-годишен контекст, ги гледаме в някакви тримесечия. Първите три месеца действаше бюджетът от миналата година, второто ще действа бюджетът, който сега се приема, а след това пък ще действа една актуализация.
Това създава голям проблем първо за бизнеса, защото не могат да се направят инвестиционните планове за годината. Преките чуждестранни инвеститори също са объркани от тези 3-месечни актуализации и също не могат да си направят плановете. Това пречи на синхронизирането с паричната политика."
Инфлацията
“До момента според мен темпът на нарастване на доходите изпреварва инфлацията. Темпът на нарастване на доходите е около 14% в последните години, докато темпът на инфлацията, който се очаква тази година, според БНБ е между 7 и 8%.“
Чуйте целия разговор в звуковия файл.
През август в "Нашият ден" припомняме едни от най-интересните разговори, прозвучали в ефира на предаването. Сред тях е този с 88-годишния Петър Шойлев, наскоро завършил докторантура във Факултета по журналистика на Софийския университет "Св. Климент Охридски". Той доказва, че никога не е късно да се учиш и да се стремиш към нови върхове...
Преди 129 години на Черни връх е основан Българският туристически съюз от Алеко Константинов. За заветите на Щатливеца и бъдещето на планинския туризъм в България разговаряме с Лъчезар Лазаров – изпълнителен секретар на БТС. Организираното туристическо движение цели участниците в него да опознават България, като същевременно култивират в..
За втора поредна нощ руската армия осъществява масирана атака срещу Украйна с ракети и дронове. Вчерашният ден бе белязан от удари по енергийни съоръжения и критична инфраструктура в най-малко 10 региона на страната. Ракетен удар в град Кривой Рог доведе до смъртта на двама души. Съединените щати осъдиха действията на Русия, като президентът Джо Байдън..
Как се прави маджун или петмез от захарно сорго? Фондация "Ботаника Лайф" съхранява традицията за производство – разказва в "Нашият ден" учредителят Апостол Апостолов . Маджунът изчезва в нашето съвремие, тъй като малко българи отглеждат захарно сорго и познават технологията за обработката му. В миналото в много села е имало маджунарни,..
"Наистина температурите, които наблюдаваме, както на атмосферата, така и на водата, са екстремални през последните години и близки до тропичните. Не..
Искате ли да общувате с дигитален двойник на ваш близък или любим човек? Бихте ли позволили вашите близки да общуват с ваш дигитален двойник след..
Испанският хореограф, танцьор и преподавател Хуан Карлос Отеро пристига след броени дни в нашата страна. В София той ще води първия за България..
Ел. поща: hristobotev@bnr.bg