Началото на празника 8 декември е свързано с първото и до 1920 г. единствено висше учебно заведение у нас – Софийския университет. Рождената дата на университета е 1 октомври 1888 г.
В параграф 25 от Общия правилник на университета от 1905 г. се казва: "На 25 ноември (8 декември), ден на Свети Климент Охридски и празник на университета, става тържествено представление на новия ректор (мандатът е бил едногодишен). Старият ректор чете отчет за вървежа на университета, а новият казва академическа реч".
Това е официалното начало на 8 декември. То е свързано преди всичко с развитието на науката и културата.
Какъв е животът в един от факултетите на Софийския университет?
“Стопанският факултет е основан отново през 1990 г. Първият декан е проф. Чобанов, който все още е част от нашия академичен състав. Основаването на Стопанския факултет е един доста мащабен проект. Това, което отличава факултета е, че учебната програма е направена по висок западен стандарт. Още с основаването тогава на две специалности – икономика и стопанско управление – се залага изключително силна количествена школа. В икономиката е много важно да се прави количествен анализ, въз основа на който да се вземат решения и да се изграждат политики.
Другото отличително нещо за Стопанския факултет е, че се преподава на чужд език. Имаме специалности на английски, на немски и на френски. Това е още с основаването на факултета, заложено като висок стандарт, който и до ден днешен привлича при нас изключителни таланти, с които е удоволствие да се работи“.
Това каза в интервю за БНР доц. д-р Боряна Богданова, зам.-декан на Стопанския факултет на Софийския университет.
“Завършила съм Стопанския факултет през 2006 г. Студентските ми години бяха един от най-прекрасните периоди в живота ми. Период на интензивно учене, но и на създаване на прекрасни приятелства, които и до днес отварят врати. В студентските ми години са положени прекрасни основи на мрежа от контакти, които и до ден днешен подкрепят Факултета в развитието му“, разказва още доц. Богданова в ефира на “Нашият ден“.
“Всяко нещо е свързано с математика, независимо дали е икономика, химия или физика. Не математиката ме насочи към икономиката, а по-скоро интересът към социалното мислене, икономическите процеси, бизнесът – как функционира цялата система. Икономиката описва най-общо една кръгова система, в която ни сме просто участници“, казва в ефира на “Нашият ден“ Виктория Бъзинска, студентка по икономика.
“В моето семейство няма хора с уклон към икономиката. Има към различни други сфери – химия и банково дело“, посочва още тя.
Изкуственият интелект…
“Той представлява следното – всички задачи, които биха могли да се оптимизират. Ако вземем предвид една администрация и процесите в нея, те биха могли да се автоматизират чрез някакъв алгоритъм. Идеята на изкуственият интелект в този случай е оптимизация на човешката производителност“, посочва още студентката Виктория Бъзинска и посочва:
Със сигурност, когато изкуственият интелект навлезе, ще отпаднат много от процесите в икономиката, но на тяхно място ще възникнат нови“.
“Работата на изкуствения интелект е да прави нещата по-добре от хората. В момента има нашумяла тенденция към изкуството, където изкуственият интелект рисува по-бързо от човека и прави по-хубави картини. Артистите използват изкуствения интелект, за да направят още по-добри неща. Това показва, че той ще може да подобри човешката ефективност, но не бих казал, че ще я замени “, казва в ефира на “Нашият ден“ Кирил Спиридонов, който се дипломира наскоро.
Чуйте пълния разговор в звуковия файл.
Днес отбелязваме 147 години от Шипченската епопея – Национално честване, свързано и с 90 години от освещаването на Паметника на свободата. По традиция в Националното честване се включват общественици, политици, граждани – най-вече хората на България, които тръгват в търсене на историческата памет и се обръщат и към себе си, помнейки историята...
Доколко историята днес определя поведението ни? Познаваме ли я? Дали наистина всичко това, което наричаме Шипченска епопея, показва нещо грандиозно, нещо извънредно? Дали наистина, 147 години по-късно, е в ежедневието ни, дали го носим в сърцата си, дали го предаваме на децата си? Българското турне на "Семейно радио" през 2024 година продължава с..
Българското турне на "Семейно радио" през 2024 година продължава с директно излъчване от Габрово в кулминацията на честванията по повод 147 години от Шипченската епопея и 90 години от освещаването на Паметника на свободата. Д-р Иван Христов , директор на Исторически музей - Дряново – разказва в "Семейно радио" за музейното дело, паметта и смисъла от..
През тази година се навършват 60 години от създаването на Архитектурно-историческия резерват "Боженци". Според легендата, селото е основано от болярката Божана, която през 1393 г., бягайки от превземането на Велико Търново, се укрива със семейството си в планината и стига до малка рекичка. Тя се установява по северните склонове на Стара планина и полага..
В мобилното студио на предаването "Нашият ден" от град Габрово гостува 27-годишният хореограф и режисьор Иван Любомиров, който изпълнява и длъжността заместник-областен управител на Габрово. Той е също така член на инициативния комитет за възстановяването на ансамбъл „Габрово“. В интервюто той сподели важни аспекти около историята и бъдещето на..
В киносалоните в България рядко се разпространяват филми от Европа и Азия. В предаването "Какво се случва“ Светлана Дамянова от София филм фест и..
Етнографският музей "Етър" става на 60 години. За историята на музея и празненствата по повод годишнината – разговор в "Нашият ден" с уредника Румяна..
През тази година се навършват 60 години от създаването на Архитектурно-историческия резерват "Боженци". Според легендата, селото е основано от болярката..
Ел. поща: hristobotev@bnr.bg