Солаковият хан в Букурещ е сграда, съхранила паметта за идеите за революция и българско национално освобождение. За Васил Левски, за Христо Ботев и за Любен Каравелов. Как ние българите се отнасяме към историята ни и да помислим ние, като народ, какво можем да направим, за да подпомогнем запазването на историческите ни паметници, макар и в друга страна?
Седмица след като румънските власти взеха решение Солаковият хан да бъде укрепен, за неговото състояние в "Нашият ден“ разказва Юлия Баховски, журналист от румънската редакция на Радио България.
"Историята на тази сграда е много интересна. Тя се намира в идеалния център на Букурещ, но навремето беше в преддверието на града, който тогава беше по-малък град", казва тя.
Солаковият хан носи името на двама предприемчиви братя Солакоглу от Свищов. През 1859 г. те построяват имота с търговска цел – фабрика за макарони, но през годините мястото се превръща в подслон за българските революционери имигранти в Румъния. Именно там, в мелницата на хана в двора, през 1868 г. Христо Ботев и Васил Левски преживяват заедно една изключително студена зима, а на първия етаж на хана, в печатницата, Любен Каравелов издава вестниците "Свобода" и "Независимост" и списание "Знание".
През Втората световна война при американска бомбардировка над Букурещ голяма част от сградата е унищожена. През 1948 г., когато се извършва румънската национализация, Солаковият хан става собственост на румънската държава. През годините на социализма имотът е използван за настаняване на социално слаби граждани, предимно от ромски произход и запазва този характер до края на 80-те години, когато имало опасност за бъде съборен от властите.
За конституционните реформи и предизвиканата от тях криза в "Нашият ден" разговаряме с д-р Орлин Колев , експерт по конституционно право и преподавател в ЮФ на СУ "Св. Климент Охридски". В последно време българското общество стана свидетел на редица спорни моменти, свързани със съставянето на служебно правителство. По думите на д-р Колев..
Излекуването на бесноватия момък от евангелското четиво за днешната 10-а неделя след Петдесетница става по молба на баща му. Чудното излекуване на бесноватото момче прави силно впечатление на всички присъстващи. Христовите ученици, помолени от бащата да помогнат на сина му, не успяват да го сторят. На въпроса им: "Защо не можахме ние да го..
През месец август, предаването "Нашият ден" предоставя възможност на своите слушатели да си припомнят някои от най-запомнящите се интервюта, излъчени през годината. Сред тях се отличава разговорът със световноизвестната пианистка Росица Банова. В това специално интервю, Банова разкрива детайли от своята житейска и професионална история, представяйки..
В рубриката "Мигранти с таланти" днес ви разказваме историята на Ейми Ан Сабела – американка от Ню Йорк, която мечтае да стане българска баба. Родена и израснала в Ню Йорк, Ейми Ан Сабела прекарва голяма част от живота си там, но събитията на 11-и септември я принуждават да преосмисли приоритетите си в живота. "Разбрах, че животът може да се промени..
През 2024 година се отбелязват 40 години от началото на празниците на изкуствата "Аполония", които за първи път се състояха през 1984 година в живописния град Созопол. Фестивалът, създаден с цел да покаже постиженията на българските творци и да подкрепи новите идеи и експериментални проекти в различни изкуства, се е утвърдил като значимо културно..
Изложба " Спирка София’70 " с архивни фотографии от Панайот Бърнев в DOT София канят публиката между 3 септември и 5 октомври на разходка в един от..
В "Покана за пътуване" излъчихме като сериал разказите на художничката Петя Илиева за петседмичното ѝ пътуване из Куба, Бразилия и Аржентина. Неусетно..
На 2 септември се навършват 135 години от смъртта на Захари Стоянов , революционер, политик, журналист и писател. Джендо Стоянов Джедев е роден през..
Ел. поща: hristobotev@bnr.bg