"Той полага изключителни усилия за теренните проучвания в Източните Родопи, това е неговата сила. Открива стотици археологически паметници. Създава брошури с документална стойност, които са актуални, непреходни и много ценни и днес. Разкрил е около 40 тракийски и средновековни крепости, документирал е над 100 некропола. Има последователност в работата му - той утвърждава българската култура, българската история по тези земи, Източните Родопи", каза в ефира на Радио Кърджали Георги Кулов.
Иван Цеков Балкански е роден на 21 февруари 1931 г. в София в семейството на военнослужещ. Завършва гимназия в Ботевград, където родителите му се преместват да работят. Под влияние на баща си се насочва към военната кариера – завършва последователно Военно артилерийско училище в Шумен и Военно-политическо училище във Велико Търново. Като офицер служи до 1955 г. От 1956 до 1959 г. е началник на отдел „Просвета и култура” при Градски народен съвет във Велико Търново. През 1960 г. Иван Балкански постъпва на работа като уредник в градския музей на Белоградчик. Завършва задочно Историческия факултет на СУ „Климент Охридски”.
Пристига в Кърджали през 1967 г. и постъпва като уредник в отдел „Археология” при Окръжния исторически музей. Работи всеотдайно за уреждането на откритата през 1969 г. първа експозиция, за което през 1970 г. е награден с орден „Кирил и Методий” – III степен.
Разностранните му научни търсения, породени от археологическите богатства на Източните Родопи, постепенно се насочват към основно проучване на епохата на българското средновековие. Заедно с археолога проф. Стамен Михайлов започват археологически разкопки на средновековната крепост „Устра” през 1971 г. Паралелно работят на средновековните крепости при селата Вишеград, Гугутка, Широко поле, Воденичарско.
Силата на Балкански е в теренните проучвания, смята Георги Кулов. Още повече, че изследователят се ползва със симпатиите на местните хора, които му предоставят не само сведения, но и много находки от обектите, които той документира.
Ранният период от изследователската дейност на Иван Балкански е свързан и с проучването на средновековното градище при с. Пчеларово (1967-1968 г.), с разкопките на средновековния некропол при с. Широко поле и на манастирския комплекс в местността „Папазлъка” при с. Фотиново. Натрупал необходимия опит, сам провежда археологически разкопки при с. Татул (1975-1978 г.), средновековните крепости „Перперикон” (1978-1982 г.) и край с. Башево и др.
Според Георги Кулов сред големите открития на Иван Балкански е проучването на местността "Папазлъка" край Фотиново. "Голям комплекс по подобие на този на "Св. Йоан Предтеча" във "Веселчане", изключително богат на археологически старини и находки. Там Балкански прави разкопки, търсейки гроба на Патриарх Евтимий, предполагайки, че там е положен след падането на Търново", обясни Георги Кулов. Другият сериозен успех на археолога е проучването на християнския некропол край Татул, който се оказва смесен, в него има гробове, които са свързани с алевитската общност в района.
Наред с редовните археологически разкопки Иван Балкански се заема с твърде трудната задача да документира и популяризира огромното археологическо богатство на окръга. Благодарение на изключителното си трудолюбие и работоспособност успява да обходи и документира 40 средновековни крепости, някои от които за пръв път стават известни на археологическата ни наука.
Иван Балкански се насочва и към издирването, документирането и проучването на некрополи от българското средновековие и ранните векове на османско иго. През 1977 г. издава брошура „Средновековните некрополи в Кърджалийски окръг”.
Подробни данни за българските крепости, некрополи, църкви той публикува в богато илюстрирани брошури за Кърджали, Крумовград, Ардино. В тях освен за средновековни се дават подробни данни и за много антични обекти – крепости, светилища, некрополи. Макар че античността остава в периферията на научните му интереси, Иван Балкански участва в разкопките на надгробните могили при с. Островица и кърджалийския квартал "Гледка". Проучва могилен некропол в местността „Ятаклъка” при Пчеларово.
В работата си той се опира на събраното от други две големи имена в Източните Родопи - Мара Михайлова и Никола Иванов, които полагат основите на краеведските проучвания в района.
"Оставил е перфектна документация на проучванията си. Не само е откривал средновековни крепости, той ги е заснемал архитектурно и ги е съхранявал така за поколенията", категоричен е Георги Кулов.
Горял е и в идеята да създаде музейна мрежа в областта - негова заслуга са музейните сбирки в Крумовград, в Пчеларово.
"Все още сме в дълг на Иван Балкански. Въпреки че в Кърджали има улица на негово име, от младите поколения археолози той е забравен", смята Георги Кулов. Но вярва, че делото му ще бъде продължено, още повече, че в момента Кърджали има доста добри постижения в археологията, благодарение на Николай Овчаров и Даниела Коджаманова, сегашният директор на Регионалния исторически музей.
Повече може да чуете в прикачения звуков файл.
Три дървета са отсечени от строителна фирма на ул. "Брацигово" в кв. "Студен кладенец" в Кърджали, сигнализира нашият слушател Димитър Димитров, който живее там. Според него това е станало без необходимите разрешителни от страна на община Кърджали. И трите дървета са на възраст над 50 години и са можели да бъдат запазени. Две от тях са общинска..
Централният съвет на „Движението за права и свободи“ ще заседава след като президентът Румен Радев подпише указа с датата на предсрочните избори. Това каза в ефира на Радио Кърджали областният председател на партията Ресми Мурад. Актуалната политическа ситуация в страната е била във фокуса на разговорите на Областния съвет на ДПС и..
Пророчество на повече от 300 години вещае превръщането на южните Балкани в пустиня заради температурни катаклизми и засушаване. Предсказанието се свързва с гръцки светец и се разпространява сред мюсюлманите - алиани в Източните Родопи , където в последните години десетки села страдат от липса на питейна вода. За повече от 30 милиона години Източните..
Успешна коалиция не се създава от днес за утре, трябва да се извърви дълъг път. ДПС е нужно за политическата стабилност в страната. Обединението в ляво категорично ще се случи с инициативността и новите идеи на младите, опирайки се на опита на по-възрастните. Това са част от акцентите в интервюто, дадено специално за Радио Кърджали от президента..
Социалистите казват, че тази година на Бузлуджа се обърнали отново към идеите и принципите, към смисъла, който е събрал предшествениците на историческата поляна. Но идеята за обединението на левицата предизвика много страсти, противоречиви коментари, откровени интриги и разбира се, силно одобрение. Общественикът и привърженик на..
Социалистите от цялата страна се събраха на историческата поляна под връх Бузлуджа за страната Национален събор на левицата, където БСП отбелязва 133 години организирано социалистическо движение у нас. Знакови фигури от лявото пространство и хилядите симпатизан участваха в националния политически митинг. В навечерието на събора..
Кърджали 6600
бул. България 74
036 122 478