Това каза за “Хоризонт“ в предаването “Събота 150“ икономистът Даниел Грос, един от известните европейски коментатори в Брюксел, който е и директор на Центъра за европейски политически изследвания, по повод кризата на еврозоната и поредния спасителен заем за Гърция:
Това не е криза, която Европейския съюз (ЕС) може да реши - през тази година видяхме, че кризата може да бъде решена само в Гърция и само гръцко правителство може да започне да прилага реформи. Единственият въпрос, който беше изяснен през тази година, беше, че еврозоната не може да бъде изнудвана от Гърция. Офертата е ясна – ако Гърция продължи с реформите, ще получава финансиране, ако не – ще се оправя сама.
Грос поясни, че макар огромния шанс Гърция да излезе от зоната с обща валута до последния момент, правителството в Гърция е направило своя избор, който се затвърждава и мнението на обществото, изразено на състоялите се избори:
Изборите показаха, че над 70% от гласовете отидоха в подкрепа на оставането в еврозоната. Естествено, възможно е правителство на малцинството да направи нещо лудо. Гръцкият народ първо каза, че иска да остане в еврото, без да плаща за това, но после – когато избора беше "или плащате или сте вън“ и те решиха да останат. Незнаем дали това ще продължи вечно - икономиката е стабилизирана и не очаквам Гърция да просперира, но поне влошаването й беше прекъснато.
Грос обясни, че еврозоната може да функционира само тогава, когато членове й спазват минимален стандарт за разумно държавно управление, защото въпреки всичко еврозоната не може със сила да налага дълбоки реформи в страните-членки:
Ако в страни като Гърция корупцията не се изкорени, ако политическите решения се вземат против интересите на държавата и в полза на определени групировки, общото управление на еврозоната не може да направи нищо, за да спре правителството да съсипе собствената си държава – само гръцката политическа система и гражданите могат.
Даниел Грос коментира и ролята на Германия и поведението на страната спрямо миграционните потоци:
Германия се оказа в доста по различна роля, от тази, която играеше при кризата с еврото - там всички зависеха от немското финансиране и искаха солидарност от Германия. После нещата се обърнаха и сега Германия иска солидарност от останалите. Получи се така, че източноевропейските държави, които години наред насила бяха изолирани, сега сами решиха да се затворят за външния свят. Въпреки, че в страни като Полша и България броят на чужденците е минимален, бих казал, че те биха имали интерес от имигрантите поради застаряващото и намаляващо население, но при тях логиката не е икономическа – става дума за дълбоко вкоренено чувство на несигурност, на неувереност, което все още властва в източната част на ЕС.
Грос поясни, че въпреки предупрежденията от страна на Германия за солидарност на източноевропейците спрямо бежанците, политиката на ЕС спрямо еврофондовете няма как да бъде променена коренно, но със сигурност ще се усети разлика при бъдещото преговаряне на бюджета на структурните и кохезионни фондове.
Ентусиазмът на Германия и останалите северни страни да плащат ще бъде още по-малък, подчерта икономистът.
Относно опита на ЕС да посредничи между Русия и Украйна, договаряйки мирно споразумение в Минск за спиране сепаратисткия конфликт в Донбас, и продължилите санкциите срещу Русия, макар и с минимален ефект, Грос допълни:
Държавите, които твърдят, че плащат висока икономическа цена, изцяло грешат, защото 90% от намаления руски износ се дължи на падналите цени на петрола, а руският внос като цяло така или иначе щеше да падне. Допълнителният ефект от европейските санкции върху Русия е нищожен – от порядъка на 500 милиарда евро неосъществен износ за целия ЕС.
Ако са честни, европейските правителства трябваше да признаят, че Русия спря да внася стоки по други причини, а не заради санкциите. Тези санкции не оказват незначителен ефект върху руската икономика. Те са просто политически инструмент – единственият начин ЕС да изрази мнението си, че не е съгласен със ставащото в Източна Украйна. Руската намеса там затихна по други причини.
Интервюто чуйте в звуковия файл.
До 10% по-евтина зимнина може да сложим тази година спрямо миналата година, коментира пред БНР Владимир Иванов, председател на Държавната комисия за стоковите борси и тържищата. Наблюдава се обаче доста сериозно намаляване на този тип дейност , която е традиционна за страната ни, отчита експертът. По думите му, вече далеч няма такова търсене на..
Във Великобритания Прити Пател отпадна първа в започналата надпревара за нов лидер на Консервативната партия на мястото на Риши Сунак. Петима претенденти продължават напред, без за момента да се очертава явен фаворит. Робърт Дженрик води надпреварата за заместник на Риши Сунак като лидер на торите след първия кръг от гласуването в..
В Италия санкционираха шофьор на камион от българска фирма превозвач заради това, че не е почивал в продължение на две седмици. Това е станало при проверка на полицията в Неапол. Установила, че 51-годишен шофьор на камион на служба в български превозвач не е почивал две поредни седмици, без да си вземе редовна седмична почивка и за това..
Белият дом се опитва да представи ново предложение за примирие в Ивицата Газа, съобщават американски и египетски източници, цитирани от агенция Ройтерс. Според представител на администрацията във Вашингтон, вече е постигнато споразумение по по-голямата част от документа. Страните обаче все още се опитват да се договорят по двата основни..
Данните са тревожни, защото не отразяват реалната картина за дефицита в хазната. През пролетта БНБ направи вноска в бюджета, която не беше длъжна да прави и която не може да очакваме да се случва ежегодно. Ако прибавим тези над 600 милиона лева, дефицитът отива над 2 милиарда лева. По данни на МФ над 1 милиард лева от наличността по бюджетната..
Заупокойна молитва и молебен за благодат ще бъдат отслужени в Царево една година след наводненията в общината, при които загинаха 4-ма души. Въпреки усилията възстановителните дейности след бедствието продължават. Една година по-късно общината още чака държавата да изплати 1,2 милиона лева за ремонтните дейност, извършени през първите месеци след..
Германският външен министър Аналена Бербок ще посети Близкия изток за разговори с регионални лидери относно перспективите за прекратяване на огъня в Ивицата Газа и освобождаването на израелските заложници, предаде ДПА. Днес Бербок ще разговаря със саудитския външен министър Фейсал бин Фархан Ал Сауд в Рияд, след което ще замине за Йордания за..
По-малко от две седмици преди началото на новата учебна година незаетите места за учители в София са около 200, а в останалата част на страната -..
Най-големият проблем, който имат ПП-ДБ, е начинът, по който комуникират с избирателите си. Това заяви пред БНР ПР експертът Весислава Танчева...
" Очевидно партийната система не може да отговори на исканията на голяма част от избирателите. Все повече намалява избирателната активност, все по-малко..