Руска, полска, чешка и българска музика ще изпълнят Радиосимфониците под палката на Марк Кадин този петък, в деня на св. Равноапостолни Кирил и Методий.
Солист на концерта ще бъде Марио Ангелов – пианист с брилянтна техника и стилна интерпретация. В репертоара му присъстват произведения от Барока до музика на Двадесети век. През годините Марио Ангелов е търсен и редовен участник в престижни национални фестивали. Изявява се и на международни сцени. Реализирал е огромно количество студийни записи във всякакви формати.
Програмата на концерта започва със „Славянски марш“ от Пьотр Илич Чайковски, продължава със Симфония №4 (Симфония Концертанте) от Карол Шимановски със солист Марио Ангелов, а след паузата ще прозвучат Симфоничната поема „Вълтава“ от Бедржих Сметана и сюитата „Бай Ганьо“ от Веселин Стоянов.
„Славянски марш“
През юни 1876 г. Сърбия и Османската империя са въвлечени в Сръбско-турската война, водена между 1876 и 1878 година. Русия открито подкрепя Сърбия. Руското музикално дружество поръчва оркестрова музика на Чайковски за концерт в помощ на обществото на Червения кръст и в полза на ранени ветерани от Сърбия. Докато пише, композиторът го нарича „Сърбо-руски марш“. Премиерата е в Москва на 17 ноември 1876 година, диригент е Николай Рубинщайн.
Симфония №4 (Симфония Концертанте)
В периода между 1914 и 1916 година Карол Шимановски пише Третата си симфония – „Песента на нощта“. Следващата му оркестрова творба, Четвърта симфония (Симфония Концертанте), е завършена през 1932 г. В тези 16 години той композира операта „Крал Рогер“, в която влага страстта си към средиземноморската култура. През 1921, работейки по „Крал Рогер“, той започва да се интересува все повече от полски музикални източници и този завой определя композициите му в следващите години.
Докато Третата симфония се отклонява от жанра с част за соло тенор, хор и оркестър, Четвъртата къса с традицията по различен начин. Всъщност това е концерт за пиано и оркестър в три части. Желанието на Шимановски е било да напише творба, която да може да изпълни. Той е бил пианист, но не и концертиращ солист. Четвъртата симфония се доближава по интересен начин до Третия клавирен концерт за пиано на Бела Барток, написан 13 години по-късно, през 1945. И двете произведения се стремят към опростяване на музикалната фраза, да не забравяме и поразителната прилика в началото.
Симфонична поема „Вълтава“
Вълтава е най-популярната част от цикъла „Моето отечество“ на Сметана. Всъщност е една от най-обичаните симфонични поеми, писани някога. Идеята за симфоничния цикъл се появява по време на работата на Сметана по епичната опера „Либуше“. Продължението на операта е трябвало да бъде симфоничната картина, посветена на Вишеград – историческа крепост на първите чешки крале, построена върху огромна скала над река Вълтава. Идеята да възпее Вълтава идва дори по-рано. През 1867 г. Сметана пътува с приятели на пътешествие до мястото, където извира реката и остава много впечатлен от природните картини. Въпреки това, всички планове са направени едва след създаването на двете опери – „Либуше“ и „Две вдовици“. През 1874 г. здравословното състояние на композитора се влошава и той започва да губи слуха си. Само творчеството му помага да избяга от болезнените мисли за бъдещето и първите две симфонични поеми от цикъла са написани в Прага за много кратко време. Работата по „Вишеград“ започва в края на септември и завършва на 18 ноември 1874, а по „Вълтава“ работи съответно от 20 ноември до 8 декември. Следващата година е премиерата им в Прага. Самият Сметана казва: „Композицията описва хода на Вълтава, като се започне от двата малки извора, студената и топлата Вълтава, към обединяването на двата потока в една река, курса на Вълтава през гората и поляните, през различни места, като сватбено празненство или танц на русалки под лунната светлина; на близките скали се издигат замъци, дворци и руини. Вълтава се завихря в бързеите на свети Йоан, след това се разширява и тече към Прага, покрай замъка Вишехрад и след това величествено изчезва в далечината, вливайки се в Елба“.
Симфонична сюита „Бай Ганю“
Сюитата е създадена през 1941 година, а авторът я определя като гротескна. Изградена е като четиричастен цикъл. За основа е послужило едноименното произведение на Алеко Константинов. Първите три части следват литературния първоизточник – „Бай Ганю пътува“, „Бай Ганю във Виена“ и „Бай Ганю в банята“. Четвъртата част – „На село“ не е свързана с литературното произведение и съответно със сюжетното развитие от предходните три. Тя е поетична картина на българската земя и има важен идеен смисъл. Противопоставя на Бай Ганю ценностите и смислите, които трябва да са част от бита на българина. Главната тема в тази последна четвърта част е характеристиката на Бай Ганьо, а втората тема е лирична, контрастна, с народно-песенни интонации. Разработката съдържа кратко развитие на темите и нов тематичен материал, който допълва образа на героя с нови черти.
България най-после има потвърдена дата за отложения миналата година концерт на "Едитърс" – една от най-добрите съвременни европейски групи на живо. Куул Британия ни идва на крака за шоу в зала 3 на НДК на 29 август . Събитието е част от серията Sofia Solid , която тази година предложи силни изяви на Кори Тейлър, "Мегадет", Брус Дикинсън и "Дъ..
Вавилонската фонотека и Джаз+дуенде се редуват през седмица в самото ѝ начало половин час след полунощ. В изданието от 19 август бяха заедно в ефир, домакин – Цветан Цветанов, гост – Людмил Фотев. Приказката им гради с общите за джаза и бирата съставки – фийлинг, суинг и импро моменти, респективните им вавилонски кули. Става дума и за глобалните им..
В съботната вечер ви предлагам операта "Фауст“ от Шарл Гуно – култов запис от края на 70-те години и неоспорим за мнозина връх в пребогатата дискографска колекция на Жорж Претр. На 14 август се навърши столетие от рождението на великия маестро. "Жорж Претр е не само диригент с огромен опит, който познава в детайли занаята, но преди всичко артист със..
16 август Изпълнения на вокален ансамбъл "Талис сколарс" с диригент Питър Филипс. 3.00 часа – Орландо Гибънс (1583-1625), O clap your hands (Пляскайте с ръце). 3.06 часа – Томас Талис (ок.1505-1585), Suscipe quaeso Domine (Моля, приеми, Господи). 3.16 часа – Нико Ашер Мули (р.1981), Rough Notes (Груби бележки). 3.26 часа – Уйлям Бърд (1543-1623), Tribue..
Международният фестивал "Пражка пролет" тази година беше отбелязан с над 50 концерта в различни точки на Прага. По покана на Чешкия център в София проф. Илия Граматиков посети най-голямото музикално събитие в Чехия. В три издания на предаването "Контемпо" той успя да разкаже малка част от впечатленията си от изключително богатата програма на фестивала...
Форматът е създаден още през 1978 г. от американския учител Джон Хънтър. Предназначен е за деца от 9 до 18 години и представлява реалистична политическа..
"Наистина температурите, които наблюдаваме, както на атмосферата, така и на водата, са екстремални през последните години и близки до тропичните. Не..
"Нашето разбиране е, че културно-историческото наследство е много повече отколкото наука, култура, изкуство, държавно управление и т.н., тъй като..
Ел. поща: hristobotev@bnr.bg