Темата за "всички гледни точки“ и доколко е полезен или вреден този комуникационен инструмент, коментира в "Мрежата" Любомир Аламанов, анализатор и експерт по кризисни ситуации.
"Медиите са поставени пред тежка дилема. От една страна, могат да ги обвинят, че са "едностранни и не предоставят всички гледни точки“, но от друга, "плоскоземците“ с нищо не допринасят за имиджа на медиите, даже напротив. И да, отговорността на медиите е огромна, защото те пряко влияят на нагласите на масовата публика.“
Как изглежда нашата публичност в момента?
"Изглежда леко истерична, с много вдигнати пушилки и старателен опит на доста най-различни, уж несвързани помежду си, субекти да внушат, че се случва нещо страшно, което на практика може би не е така. /…/ Правителството си върши прекрасно работа, но целенасочено се вдигат пушилки по съвсем някакви малки дребни темички, които на следващия ден са забравени, за да може обществото в тази пушилка да не види, че ние тръгваме, макар и бавно, към нормалната европейска демокрация и се опитваме да скъсаме не само с корупцията, а и с целия модел на руско-съветското, псевдопатриотичното, с путиниския феодален модел на подчинение и зависимости. /…/ Има хора които изпадат в истерия, защото тогава правилата ще трябва да се спазват и цялата зависимост ще отпадне.“
Положителните неща не звучат гръмко
"Отстрани е винаги много лесно да се критикува и да се дават съвети. Както винаги, съветът ми би бил – максимално и максимално откровено – непрекъснато да се комуникира за всичко това, което те са постигнали и са направили, защото хората в пушилката имат навика да забравят положителните неща. Положителните неща не звучат гръмко и трябва да бъдат повтаряни и повтаряни. Само си представете, ако предишното редовно правителство, с премиер г-н Борисов, беше постигнало намаляване цената на газа – и то в криза, и в обстановка на война до нашите граници /…/. Щеше да има пресконференции на всеки 15 минути, предавани по всичките телевизии. Борисов щеше да удря по масата и да разправя как е спасителят на Вселената, капитан Фантастик и т.н. В момента нищо такова не виждаме, а трябва да се комуникира, за да знаят хората, че кризата се преодолява и то много по-бързо, отколкото е било очаквано.“
Целия разговор можете да чуете в звуковия файл.
Снимки – БНР
139 години след Съединението на Княжество България с Източна Румелия в "Нашият ден" отправяме поглед към град Съединение . За днешната празнична програма разказва кметът на града Георги Руменов . По думите на Руменов настроението в град Съединение е приповдигнато, а жителите имат самочувствието, че са част от честването на великия акт от..
В деня, в който отбелязваме 139 години от Съединението, Пловдив празнува . "Нашият ден" разкрива картина от града, наричан "столица на Съединението" – разказват в "Нашият ден" репортерът Зои Каргиотаки, Георги Шопов , учител по история във Френската езикова гимназия в града и Стоян Иванов , директор на Регионалния исторически музей в Пловдив...
Борислав Бориславов е един от производителите на череши в кюстендилския край. Завърнал се от чужбина с желание да произвежда в България, най-естественото за него е да направи черешови и сливови градини. Реколтата тази година бе особено богата и голяма част от плодовете бяха оставени по дърветата. Освен за своята дейност и за кюстендилския край,..
" С една обща революция да се направи коренно преобразуване на сегашната държавна деспотско-тиранска система и да се замени с демократска република (народно управление). На същото това място, ... в което владее правото на силата, да се издигне храм на истината и правата свобода. ... Българи, турци, евреи и пр. ще бъдат равноправни във всяко..
"Съединението прави силата, а силата ражда независимостта." За завета на Съединението и неговата интерпретация 139 години по-късно в "Нашият ден" говорят историците доц. Алека Стрезова, д-р Александър Стоянов, проф. Даниел Вачков и доц. Милен Михов. Доц. Стрезова разказва предисторията на Съединението, в чиято основа стои..
Майка и син се срещат в студиото на "Семейно радио" – Филип по пътя от Царево до София буквално след представление, а Роси в студиото на предаването...
Тази вечер (5 септември) в рамките на литературната програма на "Аполония" ще бъде почетен непрежалимият Алек Попов – писател, драматург, сценарист,..
Българинът се стреми към историята, усеща я като нещо много важно и същевременно не я познава и не успява да отработи травматичното миналото. Именно..
Ел. поща: hristobotev@bnr.bg