„Последните данни са за 20 милиона акра, което е около 100 хиляди квадратни километра. Представете си, почти цяла България е изгоряла. Огромно е бедствието. Проблемът е, че става изведнъж. Промяната е рязка, колкото и част от природата да е „свикнала“ на пожари“, отбеляза доц. Симов.
Една трета от коалите вече са изгубени. Колко дългосрочна е щетата? „Зависи до каква степен е увредена популацията, какъв е критичният минимум на една популация да се размножава. Някои животни могат да преживеят по-голяма криза, при някои от един момент нататък, колкото и да са били много, те рязко ще изчезнат. Типичен пример за това са каролинските папагалчета. От това папагалче в Северна Америка в края на 19 век са били милиони екземпляри, до степен, че са ги смятали за вредители по културите. В един момент те стигат критичен праг. Това животно изчезва толкова бързо, че никой не се усеща да хване екземпляри, които дори да останат в музеите.“
Най-сериозната щета е унищожаването на местообитанията. „За гръбначните животни е лесно видимо, можете да ги преброите, има методики. Но ако говорим за насекоми, разнообразието от насекоми в Австралия е малко познато. Всяка година се описват стотици нови видове от Австралия“, поясни специалистът. Така вероятно изчезват видове, за чието съществуване дори не сме подозирали.
Австралийската природа е под натиск. 2019 е най-топлата година, откакто водят статистика. Втората преса е появата на човека и промяната на местообитанията, стесняват се и се унищожават местообитания. Друг голям проблем са инвазивните за тази територия животни – например зайците, котките, плъховете, овцете, камилите. „Всичко това променя местната природа, потиска местните видове, конкурира се с тях. И на този фон в един момент идва и още нещо – пожар“, допълни доц. д-р Николай Симов.
Ентомологът Милен Маринов от Нова Зеландия се шегува, че професията му прилича на филма „Мъже в черно“. Той анализира неприятели по растенията – насекоми, вируси, бактерии, които проникват в страната от другаде. „В Австралия имат същата структура, която защитава страната от външни организми. Австралия и Нова Зеландия са подходящи места да се организира такава структура, защото това са изолирани острови и континент."
Облакът, който идва от Австралия среща една от първите си прегради в лицето на глетчерите в западните части на Нова Зеландия, които са много важен ресурс за страната, тъй като там се акумулира голямо количество вода, обясни Маринов. „Те са и туристическа атракция заради белотата си, чистотата си. В момента тези глетчери са пожълтели от облаците, които непрекъснато идват от Австралия.“
Географската ширина, на която Милен живее, е почти като в родния му град Силистра, в умерения пояс. „Ние нямаме тук, в Нова Зеландия типично тропически пейзаж, нито пък имаме толкова пустинен пейзаж, толкова високи температури, за да може да избухнат такива пожари.“
Насекомите усещат пожара и летейки, се опитват да се преместят. Друг е въпросът с унищожените местообитания, коментира Милен Маринов. Животните, които нямат тази възможност за преместване, ще бъдат по-засегнати. „Никой не може да предскаже какъв брой насекоми и други безгръбначни и гръбначни животни ще бъдат унищожени от пожарите. И тези данни, които се дават, обикновено са занижени.“
С промените в климата цикличността на подобни големи пожари става по-интензивна, прогнозира още сънародникът ни ентомолог, който работи в Нова Зеландия.
Хореографката Пепи Костадинова от Пловдив следващата седмица ще организира благотворителен танцов курс по зумба, а събраните пари ще изпрати на австралийския Червен кръст. Казва, че това е нейният начин чрез работата и танците да реагира на огромната трагедия. До момента за участие са се записали повече от 100 души.
Целия разговор слушайте в звуковия файл.Наскоро в мездренското село Люти брод се проведе четвъртото издание на празника на врачанския мискет. Уникалният местен винен сорт бяло грозде и произведените от него вина и ракии събраха на десния бряг на река Искър срещу скалния феномен "Ритлите" десетки любители на бутиковите напитки и регионалните деликатеси. Свои продукти..
Областният информационен център в Плевен продължава своята работа след подписан договор между Общината и Управляващия орган на Програма "Техническа помощ". Той е за срок от шест години. Размерът на безвъзмездната помощ възлиза на 1 290 754 лева. Основните цели, от които четиричленният екип се ръководи, са повишаване нивото на..
ЕС върви към осъществяване на идеята за кръгова икономика. Вследствие на това от 18 юли е въведен регламент с нови правила за екодизайн на устойчиви продукти , в който мебелите са отбелязани като приоритетен продукт. Регламентът ще започне да се изпълнява не по-рано от 2028 г. Това посочи в интервю за БНР проф. Васил Живков, председател на..
В процес на публично обсъждане е промяна, която ще позволи на студентите да се обучават дуално, като паралелно работят във фирми под ръководството на ментори и получават възнаграждение за практиката си. Това обясни пред БНР Ангел Стойков, председател на Националното представителство на студентските съвети (НПСС). НПСС от много време..
Да бъде издигнат паметник на инженер Иван Иванов в София, предлага общинският съветник от "Синя София" проф. Вили Лилков. Решение за това има още преди 13 години, което до този момент не е изпълнено. Инж. Иванов е кмет на столицата в периода май 1934- 9 септември 1944 година. "Решението е преди повече от 10 години. Паметникът да се..
Плевенският фотограф Любомир Бенковски - Бенджи спечели най-високото отличие в тазгодишния XI Международен фотосалон Пловдив 2024. Международното жури присъди на Бенджи Златен медал на Международната федерация за фотографско изкуство - FIAP и купата на салона за фотографията „Потоп 1“. Бенджи е добре познат във фотографските среди, работил е за..
През 2024 та се навършиха 20 години от началото на разкопките на праисторическия солодобивен и градски център Провадия-Солницата (5600-4350 г. пр. Хр.). Започна поредният, двадесети сезон на археологическите проучвания и екипът, ръководен от проф. Васил Николов от Националния археологически институт с музей на БАН е вече на терена...
Днес честваме 147-ата годишнина от Шипченската епопея и 90 години от освещаването на Паметника на свободата. Тържествената церемония ще започне в 11 часа..
Труден и интересен сезон предстои на столичния Театър София. Въпреки че обикаляме сцените трябва да имаме добро производство и да покажем..
Плевен е домакин на национално състезание по дебати . Днес и утре 20 отбора от ученици и студенти от цялата страна ще премерят сили в надпреварата..