Напоследък в медийното ни пространство се чуват отделни политически гласове за необходимостта Народното събрание да разгледа, доразработи и приеме Националната доктрина на България. При това такъв проект вече е предоставен на всички днешни депутати от Българската академия на науките и изкуствата (БАНИ). Но отделните предизборни флиртове с националната идея не могат да се възприемат като осъзнато отношение към националната ни демокрация и осъществяването й в условията на глобализма. Нещо повече – за доктрините на нашите балкански съседи никой нито говори, нито обсъжда, нито анализира. Дали това е поредната гнила ябълка на нашата криворазбрана дипломация или става дума за отровната химия на родния ни нихилизъм, май вече е все едно…
По-важното е, че съвременния български гражданин, ако не е професионален историк, и хабер си няма нито от това що е Национална доктрина, нито какво е мястото на майка България в амбициите на редица сръбски и гръцки правителства. И как във времето тези съседски амбиции са били осъществявани, най-често през горчивите сълзи на нашите стари майки. И чрез пролятата кръв на дедите ни, които с цената на живота си са отказвали да се наричат сърби или гърци... Тази част от Историята на България е повече от премълчавана. Тя направо е заобикаляна както в годините на тоталитарното комунистическо управление, така и през този четвърт век на парламентарна демокрация.
Защо? За да си отговорите на този въпрос ще трябва да чуете предаването.
Гости: акад. Григор Велев и акад. Стоян Райчевски, и двамата са част от екипа на БАНИ, разработил идейния проект за Националната доктрина. Нейната седма редакция бе издадена в книга, а журналният й вариант отдавна стои върху писалището на Цецка Цачева и нейните заместници. В разговора взе участие и друг член на творческия колектив, това е историкът акад. проф. Пламен Павлов.
Ако желаете да оставите коментар, посетете страницата на предаването във Фейсбук
Форматът е създаден още през 1978 г. от американския учител Джон Хънтър. Предназначен е за деца от 9 до 18 години и представлява реалистична политическа симулация, участниците в която се опитват да решат глобални проблеми в областта на икономиката, екологията, международните отношения, въоръжените конфликти и т.н. Целта е да се излезе от кризите с..
"Нашето разбиране е, че културно-историческото наследство е много повече отколкото наука, култура, изкуство, държавно управление и т.н., тъй като всички те могат да се надграждат, усъвършенстват и развиват, докато културно-историческото наследство е овеществена историческа памет, която има своето хронологическо време. За един народ и една..
"Музеят на родопския карст представя различни артефакти от Родопите. Експозицията насочва към пещерите и скалите, в които се образуват – варовиците, а след това преминава към биоспелеологията, множеството прилепи и един вид като бръмбара-светломразец, известен с това, че при излизане на светлина умира. В началото е отдел "Геология", който..
В предаването "За думите" д-р Магдалена Абаджиева, главна асистентка в Института за български език, авторка на поезия и поетична проза, споделя своята любов и отговорност към живите спомени от един останал в миналото свят, към който се връща с помощта на думите от детството си. Какво означава "пищнк", "дулангач", "фараш", "тарпазан", "язлъ",..
Националните чествания на Шипченската епопея отбелязват годишнини от най-значителните сражения през 1877 г., но и от построяването на паметника с усилията на целия народ. Паметникът е официално открит от Борис III през 1934 г, строен е цели 12 години. За битката на Шипка, както и за паметника, за символиката на върха, останала в народната памет..
Българското турне на "Семейно радио" през 2024 година продължава с директно излъчване от Габрово в кулминацията на честванията по повод 147 години от..
Един поглед в артпространствата – не само на Габрово, а и на душите. Артпространствата, които търсят отговор на всички въпроси, търсят изчистването на..
Българското турне на "Семейно радио" през 2024 година продължава с директно излъчване от Габрово в кулминацията на честванията по повод 147 години от..
Ел. поща: hristobotev@bnr.bg