Съветът за сигурност на ООН ще гласува тази вечер резолюция, осъждаща референдумите за анексиране на украински територии. Късно снощи руският президент Владимир Путин подписа укази, с които признава независимостта на Херсонска и Запорожка област.
Според Кремъл, за да бъдат те присъединени към Русия, е необходимо първо да бъдат признати за независими субекти на международното право. Останалите две области, които се очаква да бъдат присъединени към Русия – Донецка и Луганска – бяха признати от Москва за независими държави още през февруари, преди нахлуването на руските сили в Украйна.
Съветът за сигурност на ООН ще има гласуване в днешния ден за резолюция, която осъжда референдума в Украйна, но се очаква тя да не бъде приета, тъй като Русия ще използва правото си на вето.
“Русия има право на вето и такава резолюция няма да бъде приета. Това е огромен проблем за съвременното международно право, това, което се е оформило след края на Втората световна война и което успя да просъществува в рамките на повече от 70 години“, казва в “Нашият ден“ политологът Георги Киряков и допълва:
“Именно този ред и това международно право оспорва Русия и то не отсега. Русия не е участник в много такива договорености на международно ниво. Да припомним, че тя категорично отказа да участва в Международния наказателен съд, който беше част от това международно право и опит да се стигне на международно ниво до съгласие, но Русия и тогава отказа. Да не говорим, че тя изобщо не спазва никакви международни договорености от анексията на Крим през 2014 г."
“Единствено и само в момента се прави опит на двустранно ниво да се реши проблемът с ядреното въоръжаване и с използването на ядрено оръжие за немирни цели. Вчера беше отправен такъв призив към САЩ за двустранна пряка среща на екипи, които да продължат това сътрудничество между САЩ и СССР, а след това между САЩ и Русия в областта на ядреното въоръжаване. Само че там САЩ са категорични, че трябва да се включи и Китай в тези разговори, което за момента Русия и Китай отказват“, посочва още той.
Според Киряков се "води война на изтощение между Русия и всички, които подкрепят каузата на Украйна“.
“Очевидно е, че страните, които застават зад Русия, не желаят да предприемат нови стъпки в тази подкрепа, говорим предимно за Китай и за Индия, но и за други държави, които се срещнаха в Самарканд."
“Тази война на изтощения няма да бъде дългосрочно в полза на Русия. Русия трябва да използва в момента много личен ресурс, за да издържи на тази война на изтощение. Тя не може да разчита на ресурс, който Китай би могъл да предостави. Украйна може да разчита на почти безкрайния ресурс на продължаващия да работи на пълни обороти Запад. Тук не става въпрос само за Запад, а говорим за демократична икономика като цяло“, посочва още той и допълва:
“Въпрос на време е Китай и Индия сериозно да преосмислят позициите си по отношение на това нахлуване на Русия в Украйна и най-вече на анексирането на територии, които по международното право не им принадлежат."
Има ли пряка опасност за България?
“Основна задачи и грижа на централната власт, на Министерски съвет и на структурите на Министерския съвет, говорим за МВР и Министерство на отбраната, е да гарантират сигурността, независимостта и териториалната цялост на държавата. Това не е работа на местните власти. Кметове и общински съветници нямат нищо общо със защитата на националната сигурност и суверенитет на страната. Местните власти могат само и единствено да наблюдават на местно ниво и да реагират в случай на природно бедствие, но не и в случаи, касаещи националната сигурност“, коментира политологът в интервю за БНР.
Кампанията
“Всички оценки, че кампанията беше вяла и незабележима, са верни. И те са верни от гледна точка на това, че това са поредните предсрочни избори. Неспособността на политиците у нас да излъчат стабилност, така че да преодолеят този негативизъм и липса на желание у хората да се занимават с политика, е очевидна и за тези избори, но тя е следствие от тази продължителна политическа криза, в която България беше вкарана не само от външни фактори. И преди войната държавата ни не беше в цветущо състояние“, посочва още Киряков.
Чуйте пълното интервю с Георги Киряков и анкета с граждани на София на Христина Симеонова.
Днес отбелязваме 147 години от Шипченската епопея – Национално честване, свързано и с 90 години от освещаването на Паметника на свободата. По традиция в Националното честване се включват общественици, политици, граждани – най-вече хората на България, които тръгват в търсене на историческата памет и се обръщат и към себе си, помнейки историята...
Доколко историята днес определя поведението ни? Познаваме ли я? Дали наистина всичко това, което наричаме Шипченска епопея, показва нещо грандиозно, нещо извънредно? Дали наистина, 147 години по-късно, е в ежедневието ни, дали го носим в сърцата си, дали го предаваме на децата си? Българското турне на "Семейно радио" през 2024 година продължава с..
Българското турне на "Семейно радио" през 2024 година продължава с директно излъчване от Габрово в кулминацията на честванията по повод 147 години от Шипченската епопея и 90 години от освещаването на Паметника на свободата. Д-р Иван Христов , директор на Исторически музей - Дряново – разказва в "Семейно радио" за музейното дело, паметта и смисъла от..
През тази година се навършват 60 години от създаването на Архитектурно-историческия резерват "Боженци". Според легендата, селото е основано от болярката Божана, която през 1393 г., бягайки от превземането на Велико Търново, се укрива със семейството си в планината и стига до малка рекичка. Тя се установява по северните склонове на Стара планина и полага..
В мобилното студио на предаването "Нашият ден" от град Габрово гостува 27-годишният хореограф и режисьор Иван Любомиров, който изпълнява и длъжността заместник-областен управител на Габрово. Той е също така член на инициативния комитет за възстановяването на ансамбъл „Габрово“. В интервюто той сподели важни аспекти около историята и бъдещето на..
В киносалоните в България рядко се разпространяват филми от Европа и Азия. В предаването "Какво се случва“ Светлана Дамянова от София филм фест и..
Етнографският музей "Етър" става на 60 години. За историята на музея и празненствата по повод годишнината – разговор в "Нашият ден" с уредника Румяна..
През тази година се навършват 60 години от създаването на Архитектурно-историческия резерват "Боженци". Според легендата, селото е основано от болярката..
Ел. поща: hristobotev@bnr.bg