1 ноември е ден, в който обръщаме внимание на българската култура и дух. Петър Копралев е архитект-инженер с над 20-годишен опит, мениджър на мащабни проекти в САЩ, динамичен лидер и предприемач, създател на бизнес-професионална мрежа за българските строителни и проектантски бизнеси в Калифорния. Копралев е инициатор е на няколко проекта в САЩ и България за съхраняване и популяризиране на българската култура и традиции.
Той живее и работи в Сан Франциско от 1999 година, завръща се в България със семейството си през 2014 г., оставяйки зад гърба си успешен бизнес в САЩ. Убеден е, че мястото му е в България, където дъщеря му Александра (тогава на 4 г.) ще получи европейско възпитание и манталитет. Също така е убеден, че България има нужда от специалисти, които да предадат своя професионален опит, придобит зад граница, както и ноу хау като мениджъри на големи международни и инвестиционни проекти.
“В Сан Франциско правят много големи събития. Диаспората на различни националности е толкова голяма, че на една събитие на Гърция, на Македония, на Русия, на Франция, на която и да е държава, събира изключително много националности, категории различни хора. Та забелязахме, че разговорите както биват незлободневни – за култура, за храна, се появяват и най-разнообразни бизнеси. Тогава решихме, че можем да ес опитаме да приложим в България такова нещо. В България нямаме чак толкова разнообразни националности, но има достатъчно ,които могат да привличат странични инвеститори, благодарение на това, че обръщаме внимание и на тях“.
Това казва в интервю за БНР Петър Копралев, основател и председател на Фондация “Занаяти от тракийските земи“ и дългогодишен вицепрезидент на Българската търговска камара в Сан Франциско.
“Трябваше да намерим чуждестранни инвеститори, които имат интерес към България. Много хора работят по тази кауза, да популяризират България като туристическа и културна дестинация“, посочва още той в ефира на “Нашият ден“.
“Първо започнахме с чисто културни мероприятия като събития, свързани с българските традиции и събития, свързани с българската филмова индустрия. На тях идваха основно българи. Тези, които милеят за България, те ще дойдат, другите няма да проявят интерес. Така съвсем естествено се селектираше публиката, която изобщо ще посещава такива събития.
Хората, които милеят за България, имат и доста солидни бизнеси, добри професии и те притежават контакти, които са от други националности. За мен няма никакво значение кой от каква националност е. Социалните мрежи допринесоха за това да се популяризира още по-лесно събитието или това, което сме решили да направим. Затова идват не само българи, но доста смесени националности.
Основната идея беше да не промотираме конкретен бизнес, а да привличаме абсолютно всички типове потенциални инвеститори в различни сфери на бизнес индустрията. Когато се прибрахме в България, много по-бавно дойде тази идея, защото всички идеи, които имахме от Америка за България, се оказаха не много реалистични. Когато живееш на територията на България, по друг начин започват да идват идеите и да се напасват спрямо това, което реално е обстановката в България. Когато създадохме фондацията, създадохме една огромна колекция от занаятчийски изделия. Репликите на тракийски съкровища дойде много по-късно във времето примерно след една-две години. В началото започнахме да работим с различните занаятчийски камери из цяла България. Много хора ни протегнаха ръка“, казва още той.
Чуйте пълния разговор в звуковия файл.
Днес отбелязваме 147 години от Шипченската епопея – Национално честване, свързано и с 90 години от освещаването на Паметника на свободата. По традиция в Националното честване се включват общественици, политици, граждани – най-вече хората на България, които тръгват в търсене на историческата памет и се обръщат и към себе си, помнейки историята...
Доколко историята днес определя поведението ни? Познаваме ли я? Дали наистина всичко това, което наричаме Шипченска епопея, показва нещо грандиозно, нещо извънредно? Дали наистина, 147 години по-късно, е в ежедневието ни, дали го носим в сърцата си, дали го предаваме на децата си? Българското турне на "Семейно радио" през 2024 година продължава с..
Българското турне на "Семейно радио" през 2024 година продължава с директно излъчване от Габрово в кулминацията на честванията по повод 147 години от Шипченската епопея и 90 години от освещаването на Паметника на свободата. Д-р Иван Христов , директор на Исторически музей - Дряново – разказва в "Семейно радио" за музейното дело, паметта и смисъла от..
През тази година се навършват 60 години от създаването на Архитектурно-историческия резерват "Боженци". Според легендата, селото е основано от болярката Божана, която през 1393 г., бягайки от превземането на Велико Търново, се укрива със семейството си в планината и стига до малка рекичка. Тя се установява по северните склонове на Стара планина и полага..
В мобилното студио на предаването "Нашият ден" от град Габрово гостува 27-годишният хореограф и режисьор Иван Любомиров, който изпълнява и длъжността заместник-областен управител на Габрово. Той е също така член на инициативния комитет за възстановяването на ансамбъл „Габрово“. В интервюто той сподели важни аспекти около историята и бъдещето на..
В киносалоните в България рядко се разпространяват филми от Европа и Азия. В предаването "Какво се случва“ Светлана Дамянова от София филм фест и..
Етнографският музей "Етър" става на 60 години. За историята на музея и празненствата по повод годишнината – разговор в "Нашият ден" с уредника Румяна..
През тази година се навършват 60 години от създаването на Архитектурно-историческия резерват "Боженци". Според легендата, селото е основано от болярката..
Ел. поща: hristobotev@bnr.bg