Какви са икономическите предизвикателства пред Европа и възможностите й за растеж дискутираха европейски политици от най-високо равнище, министри от правителството на България, висши бизнес мениджъри и финансови и политически анализатори на Четвъртата среща на високо равнище ЕС-Югоизточна Европа. Карл Билт, бивш министър-председател на Швеция, наблегна на главния въпрос – Ще се справи ли Европа с предизвикателствата и ситуациите, които предстои да преодолее? Един от основните проблеми на Европа е миграционният въпрос. В този момент той е в икономическа тежест за страните от ЕС и създава сериозен политически проблем. Според Билт обаче, ако държавите от съюза успеят да се справят с интегрирането на мигрантите, това може даже да спомогне икономиката. В този момент на миграционна криза е важно икономиката да остане стабилна. Билт каза също, че дигиталният и обединеният капиталов пазар са ключови за повишаване на конкурентоспособността на ЕС, а също и че ЕС трябва да се справи с проблема като група страни, а не поотделно. Общите усилия биха помогнали за по-бързо решение на кризисния въпрос. Изключително важно за икономическото развитие в бъдеще е, дали Великобритания ще остане пълноценен член.
Томислав Дончев, заместник министър-председател по европейските фондове и икономическата политика, коментира пред какви проблеми се намират България и Европа и кои са най-удачните решения за растеж според него:
Темата за растежа е важна, особено за държава като България. Темповете, от които се нуждае България, са поне двукратно по-големи. На нас са ни необходими настигащи темпове на растеж. Затова темата е важна. Ако погледнете всички статистически данни, едва ли светът и Европа са живели в по-добри времена. Като особена доза ирония, по-скоро трябва да свикнем с мисълта, че живеем от криза в криза. Ние днес сме в перманентен кризисен режим. Това не е изненада. Както сме в състояние да трансферираме данни и стоки бързо, така сме в състояние да трансферираме всяка криза от единия край на Европа - към другия. Когато се намираме в поредната криза трябва да зададем въпроса на въпросите - Колко Европа ни трябва? Колко Европа искаме? Този въпрос стои скрит и неизречен в проблемите с дълговите кризи в редица държави членки, както и при предизвикателствата, свързани с бежанската криза. Фокусът се измества от това да търсим общото европейско решение, което е единственото възможно, върху това колко бежанци би следвало да приеме всяка отделна държава. Единственият възможен растеж е устойчивият. Особено на Балканите, в Югоизточна Европа трябва да говорим повече за енергийната сигурност и независимост.
Експертите стигнаха до заключение, че голяма грешка е търсене на решение в рамките на националните държави. Според Томислав Дончев, в интерес на развитието, трябва да се обърне повече внимание на оптимизма, доверието между основните играчи на пазара, репутацията като първостепенен икономически фактор и стремежа към успех. За реформите той каза още:
Реформи не се правят веднъж на 50 години. Реформи се правят непрекъснато. Защото светът е много бърз и много бързо се променя. Това, което е било достатъчно вчера, днес вече не е. Имаме следния проблем – институциите са в догонващата роля. Те се опитват да настигнат проблема, вместо да го пресрещнат. Тук въпросът е – къде е дефицитът? Дали е във визионерството, дали е в политическата смелост, или понякога не сме в състояние да обясним реформите. Европейските пари са важни за България. Те са критичен ресурс за нас. Те са малък дял от публичните разходи, но са над 70% от инвестиционния ресурс при публичните инвестиции. Те са основен провокатор за провеждане на реформите. Редно е да мислим за стабилността като за приоритет.Стабилността има много измерения. Застоят също може да бъде вид стабилност. Аз не искам такава стабилност. Стабилността трябва да води до сигурност.
От българска гледна точка, в момента правителството разчита на пет отправни точки за икономически растеж: политическа и икономическа стабилност, диалог и ясни послания към бизнеса, гражданите и чуждите инвеститори, както и стабилна данъчна среда.
Снимка: БГНЕСПаметник на Васил Левски вече се издига в Чипровци. Той е дарен на общината от българския онколог и родолюбец проф. д-р Иван Гаврилов по повод празника на града. В присъствието на много жители и гости на Чипровец дарителят и кметът Пламен Петков..
Честванията по случай 139-ата годишнина от Съединението на Княжество България с Източна Румелия и Празника на Пловдив започнаха с тържествен молебен в катедралния храм “Света Богородица”, отслужен от Пловдивския митрополит Николай. Бяха..
Изложбата “Съединението – събития и личности”, разположена във великотърновския музей "Възраждане и Учредително събрание", показва оригинални документи и снимки от фондовете на Национална библиотека "Св. св. Кирил и Методий" и Регионална библиотека..
Членовете на Висшия съдебен съвет нямат нито юридическото, нито моралното право да изберат следващия главен прокурор при положение, че мандатите им..
С тържествена заря-проверка в Пловдив завърши честването на 139-ата годишнина от Съединението на Княжество България с Източна Румелия. “ Днес..
“ Очакването е Урсула фон дер Лайен да избере жена като кандидатура от България за еврокомисар основно заради силно нарушения баланс на половете в..