Българско национално радио стана домакин на изложбата „Усещане за пролет”, в която участват трима български художници. Николай Стайковски, Красимир Яков и Димитър Попгеоргиев представят на „Драган Цанков“ №4 творчески синтез на жанрове, обединени от темите за кръговрата на природата, женското начало и вечната красота на изкуството. За посланията, които творците влагат в изложбата, ни разказва Николай Стайковски, възпитаник нa Хyдoжecтвeнaтa гимназия в София и Акaдeмиятa зa изящни изкycтвa във Вapшaвa:
Целта беше да я свържем с пролетта, с 1 март, с мартеницата, с празника на жената. Доколко съм успял, могат да преценят посетителите. Една от темите, която е застъпена, са натюрморти, които аз наричам исторически натюрморти. Това са много различни цветя, но те са поставени в различни съдове от керамика. Това е една прекрасна керамика от нашите земи, която косвено говори за една много висока материална и духовна култура. Има едно магнетично, наивно, първично, особено излъчване, което мисля, че прави тези неща много актуални. Човекът в днешно време е едно дърво без корен. Той е дистанциран както от естествената природна среда, за която е създаден, така и са отрязани неговите хилядолетни традиции. Затова моята позиция като автор е, че аз виждам шансовете на изкуството като важен елемент на обществения и индивидуалния живот в една нова светлина. За мен то трябва да бъде жизнеутвърждаващо, светло, положително, конструктивно, а не деструктивно, макар епохата да е такава. То трябва да се бори отново да заеме своето място и да върне своето значение, защото ако в миналото, то е имало едно огромно, изконно и сакрално значение, днес то е изтласкано в ъгъла.
Художникът гостува за втори път в Мраморното фоайе – своеобразният арт салон на БНР. Негови творби са излагани още в Националната и Градската художествена галерия в София, Историческия музей в Плевен и частни колекции в Европа, Азия, Америка. Предишната му изложба „Рунически послания” бе посветена на митoлoгиятa и знаците, оставени от дpeвнитe нapoди, живeли пo бългapcкитe зeми. “Рyнитe ca дpeвна пиcмeнocт, тaйнcтвeни пиктoгpaми, cимвoлизиpaщи и cвъpзвaщи ни c пpиpoдни cтихии, пoглeд в бъдeщeтo или cpeдcтвo зa peaлизиpaнe нa cъкpoвeнитe ни жeлaния“, смята той и отбелязва, че нашите предци не са били диваци, а напротив – хора с изключително висока духовност.
Попитахме го как да привлечем младите към изкуството и да им покажем, че то съществува не само онлайн. Според него първо не трябва да късаме своите корени. На откриванията на своите изложби той наблюдава поведението на зрителите и вижда, че българина винаги успява да запази любовта към родното, частица от традицията и вярата. Трябва да се борим човешкото, важното, смисленото и положителното около нас да продължи да съществува. Това е посланието на Николай, а неговите творби, както и тези на колегите му – скулптура Красимир Яков и графика Димитър Попгеоргиев, може да разгледате в БНР до 23 март.
Снимки: Йоан Колев
В отговор на депутатски питания служебният министър на културата маестро Найден Тодоров заяви, че щатната бройка в Националния фонд култура е 11 човека. Те трябва да разпределят милиони евро за културата по Плана за възстановяване и устойчивост. Според..
" Гаснещият огън често пъти се разгаря отново благодарение на няколко оцелели въгленчета." С тези топли думи професорът по славянска филология Красимир Станчев вдъхва надежда, че изтляващият интерес към българската азбука, българския език и..
Националният литературен музей отбелязва 174 години от рождението на Иван Вазов. Честването преминава и под знака на кръглата годишнина от първото самостоятелно българско издание на романа "Под игото“, публикуван през 1894 г. от издателство "Т. Ф...