„Ако искате умни деца, четете им приказки“– казва Алберт Айнщайн и е напълно прав, тъй като книгите са прозорец към един различен, но справедлив свят. В него, за разлика от действителността, Доброто винаги побеждава, а изречението „заживели щастливо до края на дните си“ е самата истина. Последните изследвания на развитието на човешкия мозък сочат, че за децата още от най-ранна възраст е важно да чуват гласа на родителите си и да общуват с тях. Най-забавният начин за това е да прочетат заедно една приказка. Надали има някой, който не харесва истории от „далечни царства-господарства“, изпълнени с храброст и коварство, честност, предателства и трудно извоювана любов.
„Четем заедно, растем заедно“ – под това мото се провежда инициативата на Асоциация „Българска книга“, наречена „Походът на книгите“. Нейната цел е да разкрие пред малчуганите поне малка част от богатствата и хилядите приключения, които се крият из страниците на красивите книжки. Така неусетно те ще заобичат четенето, без то да се превърне в задължение, което да вършат с нежелание. Отдадени на любовта си към децата и книгите, организаторите на „Походът на книгите“ са подготвили различни изненади по време на седмото му издание:
Кампанията започна на 2 април, който е Международният ден на детската книга и ще завърши на 23 април, когато е Международният ден на авторското право, разказва Милена Димитрова, част от екипа на инициативата. В този близо един месец ще се случи и „Маратонът на четенето“, който ще обхване 68 библиотеки в цялата страна. Всяка от тях е подготвила собствена програма, в която ще има срещи с писатели и различни беседи, свързани с детските книги, както и арт ателиета. Друга национална кампания, която е включена в „Походът на книгите“, е литературната награда „Бисерче вълшебно“, която ще се връчи на номиниран от деца любим техен писател. Между 18 и 22 април пък ще се проведе първият Софийски международен литературен фестивал за деца и юноши. В рамките на пет дни в Младежкия театър ще бъдат организирани различни занимания, свързани с четене. През цялото време актьори от трупата на театъра ще четат своите любими книжки. В рамките на фестивала ще представим съвременната европейска литература за деца и младежи, като наши гости ще бъдат 10 чуждестранни писатели на книги за деца, сред които французинът Жил Парис и Гай Бас от Великобритания. Ще има и изложба на българска детска илюстрация, а на 23-ти ще бъде връчена наградата „Рицар на книгата“, която се присъжда на човек или институция с особен принос към книгите и четенето.
Къщата-музей на писателя Ангел Каралийчев в София също отваря безплатно врати за посетители в дните 3-5 и 10-13 април. Там наред с предмети от бита на автора могат да бъдат разгледани и колекцията му от книги, кореспонденцията и наградите, които е получавал през годините. Интересна подробност е, че той е вторият най-превеждан български писател след патриарха на българската литература Иван Вазов. Разказите и трудовете на изкусния разказвач Ангел Каралийчев са преведени на над 50 езика.
В рамките на „Походът на книгите“ ще се реализира и още една идея със социална насоченост. Деца от различни градове на страната, ще четат пред възрастни хора от домове, за да изгонят поне за малко самотата от душите и да стоплят сърцата им.
В отговор на депутатски питания служебният министър на културата маестро Найден Тодоров заяви, че щатната бройка в Националния фонд култура е 11 човека. Те трябва да разпределят милиони евро за културата по Плана за възстановяване и устойчивост. Според..
" Гаснещият огън често пъти се разгаря отново благодарение на няколко оцелели въгленчета." С тези топли думи професорът по славянска филология Красимир Станчев вдъхва надежда, че изтляващият интерес към българската азбука, българския език и..
Националният литературен музей отбелязва 174 години от рождението на Иван Вазов. Честването преминава и под знака на кръглата годишнина от първото самостоятелно българско издание на романа "Под игото“, публикуван през 1894 г. от издателство "Т. Ф...
Още от 2019 г. във Варна функционира училище, чиято цел е да пребори стереотипите и представата за графитите като за нещо грозно, мръсно и неразбираемо...