На специална церемония в кино „Люмиер“ бяха връчени наградите от конкурсната програма на Master of Art’2019. Предварителната селекция за фестивала е направена сред повече от 400 документални филма, посветени на изкуствата, а в конкурса участваха над 50. Наградите са общо 19 – в основните тематични категории, както и няколко специални. Голямата награда Мaster of Аrt AURUBIS AWARD за най-добър филм на фестивала получи „Азбуката на Грийнауей” (2017). Режисьор е Саския Бодеке (Холандия), съпруга на големия режисьор Питър Грийнауей. Филмовият портрет на този нестандартен творец е изграден чрез „азбука“, която той създава с помощта на дъщеря си Зое, в своя стремеж да ѝ разкрие, обясни, сподели личността си. Азбука, която събира в едно неговия артистичен и личен живот.
Призът на фондация „Америка за България” за най-добър български филм получи „Монолог в антракта” (2018) на режисьора Петър Вълчев, заснел вълнуващ личен разказ на примабалерината Веса Тонова за професията и „страничните ѝ ефекти“ върху живота извън (и след) сцената.
В категория „Архитектура и дизайн“ изборът на журито е „Мис ван дер Рое – Павилион Барселона в две действия“ (2018), режисьори Пеп Мартин и Хави Кампрес от Испания.
Сред филмите в категория „Музика и танц” печели „Димитрис Папайоану: Зад стената“ (2019) на гръцката режисьорка Нефели Сари.
Наградата за най-добър филм в категория „Видео арт и Арт реклама“ отиде при Джулиано Доло – за „Умната“ от Германия. Джулиано е наполовина българин, а 5-минутният филм представя великолепни картини и традиции от България.
Както подчертаха всички представители на организаторите и международното жури, конкуренцията във всички категории е била много силна, а нивото на творбите – изключително високо.
Ето и впечатленията на Катарина Йешке, генерален секретар на неправителствена организация, създадена под егидата на ЮНЕСКО, член на журито тази година:
Аз съм от IMZ-International Music+Media Centre, базиран в Австрия. Преди три години бях поканена в България, за да се запозная с фестивала, с Найо Тицин (артистичен директор на Master of Art), тъй като представлявам мрежа от компании, които подкрепят музиката и сценичните изкуства чрез медиите. Прекрасно е, че фестивалът показва именно кинотворби, посветени на различните изкуства. За пръв път съм в журито и съм много щастлива, че има толкова много филми с най-високо качество. Фестивалът дава много добра възможност да се видят образци от различни художествени области. Найо прави наистина чудесна селекция, впечатляващо е и разнообразието на категории. Работата на журито беше много трудна, имахме продължителни дискусии, всеки държеше на своите аргументи при определяне на победителите, тъй като филмите наистина са много добри. Щастлива съм и от факта, че публиката на фестивала се увеличава.
Имах възможност да участвам в това прекрасно събитие не само като член на журито. Съдействах за провеждането на майсторски клас в НАТФИЗ. Темата беше „Изкуството да правиш документални фирми за изкуство и музика“. Със студентите се срещнаха режисьорите Джон Бридкът (Великобритания) и Бруно Монсенжон (Франция), както и продуцентът Питър Маниура (Великобритания). Дойдоха много млади хора, зададоха толкова интересни въпроси, наистина искаха да научат повече за тази материя. А известните творци, които споменах, споделяха щедро своя опит.
Нека припомним, че фестивалът започна на 4 април и продължава до 25 април в София, Пловдив и Варна, а жители и гости на тези градове все още могат да видят значителна част от филмите в програмата.
Снимки: masterofartfilmfestival.com
В отговор на депутатски питания служебният министър на културата маестро Найден Тодоров заяви, че щатната бройка в Националния фонд култура е 11 човека. Те трябва да разпределят милиони евро за културата по Плана за възстановяване и устойчивост. Според..
" Гаснещият огън често пъти се разгаря отново благодарение на няколко оцелели въгленчета." С тези топли думи професорът по славянска филология Красимир Станчев вдъхва надежда, че изтляващият интерес към българската азбука, българския език и..
Националният литературен музей отбелязва 174 години от рождението на Иван Вазов. Честването преминава и под знака на кръглата годишнина от първото самостоятелно българско издание на романа "Под игото“, публикуван през 1894 г. от издателство "Т. Ф...