Четири месеца след Освобождението на България от османско владичество и подписването на Санстефанския мирен договор, Берлинският конгрес от юни-юли 1878 г. срива надеждите на българите за създаване на самостоятелна държава в рамките на българския етнос. На конгреса Великите сили преразглеждат договора от Сан Стефано и налагат разпокъсването на българските земи. Създадени са Княжество България с център София, Източна Румелия (автономна провинция на Османската империя) със столица Пловдив, а Македония, Беломорска Тракия, Родопите и Странджа остават във владенията на Османската империя. Новината за разделянето на т. нар. Санстефанска България не се приема от населението в Източна Румелия. Българите се обявяват против разполагането на османски войски в областта и настояват в армията и силите за сигурност да продължат да служат българи. Въпреки постигнатите отстъпки от страна на султана, българите, останали в пределите на Източна Румелия, продължават да работят за обединение с Княжеството и успяват постепенно да спечелят на своя страна висши офицери от армията и жандармерията. Така, в нощта на 6 септември 1885 г. войските, водени от майор Данаил Николаев и силите на Съединението установяват контрол над Пловдив и призовават българския княз Александър I Батенберг да подкрепи действията им за обединение на двете български територии. Два дена по-късно, на 8 септември, Батенберг издава прокламация, с която се обявява за „княз на Северна и Южна България“.
Днес Пловдив припомня славните дни на Съединението в постоянна експозиция, която е част от фонда на Регионалния исторически музей.
Тя е разположена в сградата, построена специално за парламент на Източна Румелия. До използването ѝ по предназначение обаче, така и не се стига, тъй като е завършена месец след паметните събития. За сградата и артефактите, запазени в нея, разказва директорът на музея Стефан Шивачев:
Идеята за тази сграда се ражда през 1879 г., веднага след разполагането на парламента на Източна Румелия в бивша турска баня. Италианският архитект Пиетро Монтани успява да я преобрази в зала, в която да заседава областното събрание. Едва през 1884 г. Източна Румелия има финансовата възможност за строителство на специална сграда, в която да заседават събранието и правителството. Изграждат я на мястото на изгорелия турски конак, където се помещавала източнорумелийската милиция. Проектирана е от архитект Пиетро Монтани, който работи при султана в Истанбул, а през 1879 г. е поканен да стане главен архитект на Източна Румелия.
Бих се спрял на колекциите от печати, които притежаваме –признава директорът и допълва, че сред тях са тези на временното правителство на Източна Румелия, което се създава на 6 септември и поема управлението на южнобългарските земи.
Показваме и личния печат на известния политик и журналист Захарий Стоянов (изиграл важна роля за Съединението на България като основател и ръководител на Българския таен революционен комитет- бел.ред.). Едни от най-ценните експонати са свързани именно с него. През 1889 г. той умира твърде млад, докато е председател на Народното събрание и са съхранени твърде малко неща от него.
Специално внимание обръщаме и на знамената, използвани от различните чети, участвали в Съединението.
Голям интерес буди и колекцията от оръжия на участниците. Тя показва всенародния характер на движението и на този акт.
Обединението на българските земи сплотява хората от всички обществени слоеве. Доказателство за това е, че част от участниците и ръководителите на тайните комитети са били свещеници, които служели с еднаква страст, както на Бога, така и на народното дело.
Снимки: historymuseumplovdiv.org
На този ден Българската православна църква почита успението на Анна – светицата, родила Мария, която е бъдещата майка на Исус Христос. Св. Анна се смята за покровителка на брака, на семейството и майчинството, както и закрилница на девиците, вдовиците и..
При спасителни разкопки са открити 17 гробни съоръжения от некропола на римската колония Улпия Рациария (край с. Арчар, община Димово, област Видин), от тях пет гробници и 12 гроба в ями. Това съобщи Здравко Димитров от Националния археологически..
На 24 юли отбелязваме 170-годишнината на родения във Виена чешки историк, славист, библиограф и почетен член на Българската академияна науките. Той е син на историка Йосиф Иречек и внук на бележития славист Павел Шафарик. Завършва история във философския..