В България работят над 400 компании в секторите "Мехатроника", "Електроника" и "Микроелектроника", които са експортно ориентирани, развиват иновации и имат модерни производства. Това каза министърът на икономиката и индустрията Богдан Богданов на форум в София, посветен на микроелектрониката и мехатрониката. По думите му, трите сектора са традиционни за страната ни и има ясна визия за развитие на техните възможности.
Според образователния министър Галин Цоков областта на електрониката и мехатрониката е много подходяща за предстоящото въвеждане на дуално обучение в университетите. В момента се създават подобни програми за бакалаври и магистри и се очакват проекти от страна на бизнеса в този сектор.
"По програма "Наука и образование за интелигентен растеж" в повечето от шестнайсетте Центрове за компетентност и върхови постижения в страната се развиват тези водещи направления в съвременната инженерна наука – добави министърът. – В следващата оперативна програма е заложено центровете да се свържат и да работят с бизнеса, да се задават стартъпи в съответната област, да се стига до определена реализация на научните изследвания."
Макар и четвъртокурсници, Антон и Алекс вече са част от високотехнологичната индустрия. Те участват в разработките на белгийска компания с 20-годишен опит в производството на микроелектроника, полупроводници, дизайн на чипове, които дават живот не само на автомобиите, но и на домашните уреди и сензорите в сградите. Казват, че в компанията има и други млади хора, включително и техни състуденти.
"Имах колега, който започна на по-ранна възраст да работи и в даден момент се появи възможност и аз да се присъединя. Работата доста ми помага на следването, понеже е по моята специалност. Това е индустрия, която се развива много бързо и има голямо бъдеще. Както знаете, навлизат електромобилите и автомобилната електроника става все повече и повече – казва Антон, а Алекс добавя: – Работя в тази фирма от една година, намерих я на Ден на отворените врати в Техническия университет. Имаше места за стажанти, в момента съм на постоянен договор."
Симеон Костадинов също работи за високотехнологична компания и пише софтуер за изработване на микроелектронни схеми. "Бизнесите не пестят финанси и сили за обучението на студентите, защото търсят най-доброто", казва той. И тъй като най-кадърните обикновено бързат да напуснат страната, компаниите залагат на сериозни стажантски програми, за да не ги изгубят.
"Това, с което се занимаваме, е доста специфично и няма как да очакваме университетите да подготвят нашите кадри – продължава Симеон Костадинов. – Затова и вземаме за стажанти студенти от трети и четвърти курс в Техническия, Софийския, Русенския унивеситет. Реалността ни принуждава да мислим по този начин – от една страна, да усъвършенстваме компанията, от друга страна, да създаваме благоприятна среда за българските студенти и специалисти да работят това, което харесват, развивайки микроелектронната индустрия на световно ниво у нас."
През последните години – заради напредването на индустрията в областта на електрониката и на микроелектрониката, в страната ни се наблюдава огромен глад за инженерни кадри, твърди Димитър Николов, председател на клъстър "Микроелектроника" и преподавател в Техническия университет. Същевременно липсва достатъчен интерес към инженерните специалности. Според данни на Националния статистически институт, през учебната 2022/23 г. в държавните университети в секторите Информационно-комуникационни технологии и Технически науки са се обучавали 35 400 души, което е с 1500 по-малко в сравнение с предходната година. Има обаче и лъч надежда – държавата напоследък преоткрива важността на инженерните технологии.
"Възлага политики, които тепърва ще дават резултати за увеличаване на бройката на студентите и на тяхното качество – казва Димитър Николов. – Реакцията може би малко е закъсняла, но със сигурност нещата се движат в положителна посока. Конкуренцията между българските университети и чуждестранните фирми е доста жестока, но така и трябва, за да може да избират най-добрите кадри на пазара. Ние задържаме много от тях, защото, първо, сме българи, и второ, заради предлаганите условия. В България можеш да работиш в повечето компании, които са в нашата сфера и с които си партнира нашият университет. Инициативите и политиките ни са конкурентни на тези в Западна Европа."
А според министъра на икономиката и индустрията Богдан Богданов е необходимо единомислие между бизнеса, публичния сектор и образователните институции, за да се гарантира икономическото развитие на страната ни.
Текст: Диана Цанкова (по интервю на Добромир Видев от програма “Хоризонт” на БНР)
Снимки: Freepik.com, БТА, БГНЕС
На 5 септември от 22.00 ч. местно време Ниагарският водопад ще бъде осветен в цветовете на българския трибагреник. Повод за светлинното шоу е Денят на Съединението - 6 септември. Инициативата е на Генералното консулство на България в Торонто...
В четвъртък , 5 септември, в страната ни отново ще бъде предимно слънчево. В следобедните и вечерните часове ще се развива купеста и купесто-дъждовна облачност и главно в планинските райони ще превали и прегърми. Ще духа слаб вятър от..
На вниманието на българите във Париж, но не само – Фестивал на българското кино предстои във френската столица, а тази година и публиката в София може да се включи в събитието, като гласува за предпочитаната късометражна филмова история...
На вниманието на българите във Париж, но не само – Фестивал на българското кино предстои във френската столица, а тази година и публиката в..
Само за ден 500 българи влязоха в здравните си досиета с мобилните си телефони чрез приложението чрез еЗдраве, съобщи Министерството на..
На 81-годишна възраст почина известният журналист и международник Иван Гарелов. Телевизионният водещ и автор на знакови обзорно-политически..