Законът за българите в чужбина не е променян повече от 20 години. Смята се, че извън страната живеят над милион и половина наши сънародници, макар през последните години да се наблюдава и тенденция за завръщане към България. По данни на Националния статистически институт, през 2023 година страната са напуснали 12 000 българи, но от странство са се върнали над 17 000. И все пак това изглежда минимално на фона на трайно установилите се българи зад граница.
"Ако погледнем статистически – това, което се случва в други страни от Централна и Източна Европа е, че когато Брутният вътрешен продукт (БВП) на глава от населението стане 70% от средния за Европа, трендът се обръща – анализира Антоанета Цонева, народен представител от "Демократична България" и член на Парламентарната комисия за българите в чужбина. – Ние в момента сме на 64% от това средно ниво и имаме още работа за вършене. Но когато стигнем 70 процента, а това става чрез подобрени институции, тогава хората ще започнат да се връщат в България, защото ще решат, че е по-добре тук да постигнат благосъстоянието, към което са се стремили навън. Така че всички политики – не само насочването на средства към диаспората, не само координирането на политиката, насочена към хората извън граница, институционалните реформи, подобряването на икономическото благосъстояние, привличането на инвестиции и поддържането на чиста бизнес среда, са ключовите елементи, за да можем да говорим за това хората да изберат да се върнат обратно у нас.“
Според Цонева този скок на БВП е възможен вече единствено с гласуването и прилагането на необходимите реформи, а не с досегашните бюджетни механизми. Необходим е и изцяло нов закон, уреждащ отношенията с българите зад граница, съобразен с техните потребности, допълва депутатката. Смисълът от него е да засилва институционалната връзка между общностите ни навън и българската държава, защото: "хората ще напускат или се връщат в България и със и без подобен закон".
Един от последните закони, в които 49-ото НС нанесе промени беше именно Законът за българите, живеещи извън република България. Те регламентират създаването на постоянно действащ съвет към Министерския съвет, който ще се занимава с политиките, свързани с българите зад граница
"Аз съм голям поддръжник на тази идея, няма да крия това. Това е част от управленската програма, която заложихме в тази област – признава Антоанета Цонева. – Защо е нужно? Защото министър председателят, оглавявайки този съвет, в който влизат ключови министерства, ангажирани с политики за българите зад граница – на образованието, на културата, социалното, МВнР и на електронното управление – да могат по-добре да синхронизират своите политики, да имат по ясен план. Защото в отделните министерства има отделни програми, отделни проекти, но от моя опит знам, че тези програми понякога не си говорят."
Антоанета Цонева е удовлетворена и от друг успех през изминалия мандат – конституционна поправка, свързана с двойното гражданство:
"Един от най-ключовите моменти по отношение на политиките към българите зад граница за мен, е правото на хора, които имат друго освен българско гражданство, да се кандидатират за различни изборни длъжности. Макар че в момента Конституционният съд ще се занимава и с този въпрос и ще видим как ще се произнесе, от трибуната на Народното събрание изнесох статистика, че ние сме една от малкото страни, които изобщо имат такова ограничение. То е прието на един друг етап и следва да бъде преосмислено, ако наистина искаме да използваме целия си потенциал от хората в страната и навън."
Макар приемането на изцяло нов закон за българите в чужбина да е приоритет, заявяван неведнъж от Антоанета Цонева, за подобна задача е необходима подкрепа, която към момента е недостатъчна:
"Продължавам да си мисля, че трябва да започнем да правим нов закон, но с тези парламенти, които имат толкова кратък живот… За да сложиш такъв приоритет и той да може да се развие по правилния начин, е необходимо малко повече време, защото заинтересованите страни са много, а темите, които трябва да се разискват, също не са малко. Затова аз възприех една стратегия, в която слонът трябва да бъде яден на хапки – върши онова, което можеш да направиш във всички посоки до които имаш достъп и ресурс за въздействие, а когато има друг, по-благоприятен контекст, може да започнеш работа и по необходимите промени. И смея да твърдя, че усилията ми досега са били в тази посока.“
Кампанията за предсрочните парламентарни и редовни европейски избори на 9 юни се очаква да бъде тежка и кална, а настоящият депутат Антоанета Цонева коментира:
"Това е шестата национална кампания за 3 години и половина. Това е твърде много. Мисля, че сме на ръба да направим някакъв своеобразен световен рекорд – напомни Цонева. – Заели сме се с тежки реформи, които са посрещнати с голям отпор. Така че явно българският политически живот трябва да минава през нещо като флотация. Парламент след парламент, за да стигнат определени теми до дневния ред и да намерят подкрепа. Това изисква много големи усилия и се вижда, че ние отиваме на тези избори пак заради това, че в мнозинството няма мнозинство, което да вярва в необходимостта от такива реформи."
Вижте още:
Снимки: Facebook / antoanetatsoneva.demokrati.bg, investor.bg, архив
Българското дружество “Кирил и Методий” от аржентинския град Комодоро Ривадавия се включва в панаирното дефиле на фестивала “Експо Турисмо” на 11 август, съобщиха от настоятелството на българското сдружение. На дефилето под мотото “Разходка по света с..
Тазгодишното издание на конкурса "Приказки за киселото мляко" е посветено на 40-годишнината на Българското училище " Д-р Стамен Григоров" в Женева. Основната идея на конкурса е да стимулира творческия потенциал на всички родолюбиви..
Близо хиляда деца от повече от 20 страни откликнаха на призива на Изпълнителната агенция за българите в чужбина с думи, четка или песен да разкажат за своето любимо място в България – там, където се чувстват най-щастливи. Пресъздавайки красотата на..