През февруари посетителите на Националната галерия за чуждестранно изкуство в София могат да се насладят на богатото българско литературно наследство посредством експозицията „Българската литература – срещи и диалози със света”. В изложбата са показани ценни ръкописи, книги, документи, произведения на пластичните изкуства, вещи и снимки, обвързани с огромната тема за духовните връзки между българската, европейската и световната култура.
Началото на срещите на света с българската литература започва с делото на Кирил и Методий, създали българската азбука през ІХ век. А учениците им пренасят тази писменост и култура из целия славянски свят.
За други акценти от изложбата разказва нейният организатор и директор на Националния литературен музей Катя Зографова:
Темата за богомилите е една от най-интересните в нашата изложба. Малко известен факт е, че инквизицията е възникнала именно за борба срещу приемниците на богомилите – френските катари и албигойци, когато през X век това учение се разпространява като ерес и достига до Западна Европа. Съпоставяйки литературните текстове, откриваме паралели между богомилските тайни книги и „Ад” на Данте Алигиери, което е един от примерите за българския принос към европейските култури.
Изложбата цели да покаже, че българските писатели от началото на миналия век са били част, а не просто последователи на големите майстори на перото. Сред експонатите са и първите преведени книги и учебници на български език, както и писма, снимки и записки, отразяващи изграждането на духовни мостове към европейската култура. Пример за това е големият поет Гео Милев, който през 1914 г. се е подписвал под своите бележки от Лайпциг като Bulgarischer Weltbürger, т. е. "български гражданин на света".
Интересна е и темата за европейските класици с българско родословие, разказва Катя Зографова. – Съществува голям спор за произхода на великия френски поет от епохата на Ренесанса, наричан от съвременниците си „принц на поетите” – Пиер дьо Ронсар. В свое произведение той описва родината на предците си така: „Там, където Дунавът студен край Тракия минава, по-надолу от Унгария”.
В изложбата може да бъде видян документ от Френската национална библиотека, който говори за българския произход на семейството му. Със сигурност може да се твърди, че поетесата графиня Ана дьо Ноай, първата жена във Франция, удостоена със званието „Кавалер на Почетния легион”, е пряка потомка на Софроний Врачански, виден български духовник и основоположник на новобългарската печатна книга.
Снимки: Мария Пеева
Още от 2019 г. във Варна функционира училище, чиято цел е да пребори стереотипите и представата за графитите като за нещо грозно, мръсно и неразбираемо. Подобно, разбира се, е и отношението към графити-артистите, които, в най-добрия случай, са смятани,..
Българската антарктическа база е основана през 1988 година, а от 1993 г. с указ на президента Желю Желев е именувана на Свети Климент Охридски. От тогава до днес в разположената на остров Ливингстън база българските антарктици провеждат множество..
“Модата в огледалото на едно столетие – от средата на XIX до средата на XX век” е името на изложба, която от днес привлича вниманието на посетителите във варненския Държавен архив. Над 120 снимки проследяват промяната в облеклото, аксесоарите,..
От днес до 15 септември столичният булевард “Витоша” и паркът пред Националния дворец на културата се превръщат в огромна книжарница на открито...