Повечето българи свързват Кюстендил с минералните бани. Славата на югозападния ни град като център на балнеологията се носи още от времето на соца, когато тук вреше и кипеше от курортисти. По това време градът разполагаше с множество държавни лечебници и ведомствени станции, които осигуряваха на труженици от цяла България здравословна почивка срещу символични цени. В годините на прехода обаче много от тези бази бяха изоставени, а реномето на града като атрактивно място за балнеотуризъм повехна. Но ето, че напоследък общината отчита ръст на туристи.
Оказва се, че хората все по-често се отбиват тук не само заради лечебните минерални води, но и по линия на културния и екологичния туризъм.Новите спа и балнеохотели в града предлагат чудесни бази за отдих с богат набор от лечебни и релаксиращи програми. Някои от тези 5-звездни комплекси са суперлуксозни и посрещат по-заможни гости от страната и чужбина. До края на 2015 г. ще приключи изграждането на голям общински балнеокомплекс с прилежаща хотелска част, който ще работи по Здравната каса. Идеята е да се привлекат и гости от ЕС по линия на чуждите здравни каси – увери ни Стоян Дертлийски от община Кюстендил. А иначе балнеологията в този облагодетелстван от природата край е с хилядолетни традиции.
Предполага се, че Кюстендил е един от най-старите градове на територията на днешна България. През 5 век пр. Хр. около тукашните минерални извори се заселили траките, а по-късно, привлечени от лечебните свойства на местните води, в района се установяват римляните. За тяхното присъствие свидетелстват добре запазените останки от антични терми с огромни мащаби, изградени с невиждан замах. Римляните нарекли града Пауталия и разнесли славата на чудотворните му лечебни извори из цялата империя. Днес следите от някогашните бани в центъра му привличат любопитството на туристите. Друга емблема на Кюстендил е късноантичната средновековна крепост „Хисарлъка”, която беше реставрирана съвсем наскоро.
Местната администрация залага на културния туризъм с идеята да популяризира историческото наследство на този край. Така, съвместно със съседните общини Земен и Невестино, наскоро беше реализиран съвместен маршрут по поречието на р. Струма, осеяно с манастири, църкви и следи от Средновековието. Заслужава си да направите преход и до водопада Полска Скакавица с височина 50 м. Гледката е изключителна! – твърди Стоян Дертлийски. Всъщност красивата природа, чистият въздух и недокоснатите от човешка ръка пейзажи на близката Осоговска планина са причина все повече туристи да избират града като място за почивка. Масивът е разгърнал зелените си склонове в крайграничната зона със съседна Македония, а най-високият й връх Руен, стрелнал се на 2251 м надморска височина, е включен в 100-те национални туристически обекта, както и в списъка на 10-те първенци в България.
Какви са възможностите за екотуризъм в разположената край града Осоговската планина?
Това е мека планина, подобна на Витоша със заоблените й върхове – казва Стоян Дертлийски. – И тъй като вр. Руен се намира на границата с Македония, всяка година, в края на месец август, горе организираме срещи с участници от двете държави. В планината има възможност за пешеходни преходи, както и три хижи на местното туристическо дружество, които предоставят много добри условия. Освен това околностите на Кюстендил разкриват чудесни възможности за преходи с маунтинбайкове, които отвеждат до най-живописните места на планината. Желаещите могат да си наемат колела от нашето туристическо дружество. Към общината има и туристически център, който предоставя подробна информация за местните атракции и възможности за настаняване. Годишно в Кюстендил отсядат между 100 и 150 хиляди туристи. Сред тях има и много чужденци, най-вече от съседните балкански страни – Гърция, Македония и Сърбия. Но също така идват и англичани, французи и израелци, предимно по линия на балнеологията и културния туризъм.
Снимки: kustendil.bg
Селският туризъм върви ръка за ръка с опознаване на кулинарията на дадено място. А районът на Кюстендил е златна мина в това отношение. Затова гастро туровете в тази част на България набират все по-широка популярност. Туристите посещават малки ферми..
Маврудът е поезия в бутилка - така го определят ценителите на емблематичния нашенски сорт вино. Характерен за него е наситеният рубинен цвят, както и високите нива на танини и киселини. Аромати на горски плодове, шипков мармалад, землисти нотки, билки..
Чартърни полети от Мексико до София ще се изпълняват на всеки две седмици до края на месец ноември 2024 г., съобщава bgtourism.bg. Преди дни самолет на български авиопревозвач с 320 мексикански туристи е кацнал на летище София. Оказва се, че това е..